V. B. WITTROCK, DE ODLADE PENSÉERNAS HISTORIA 



25 



\ 



5:0. De bada öfre kronbladen skola vara lika hvarandra, antingen mörka 

 eller ljusa, med en kantinfattning, eller punkterade. De bada nedanför dessa 

 befintliga kronbladen skola äfven vara lika sinsemellan, och det nedersta kron- 

 bladet skall hafva samma grundfärg och karaktär som dessa. Den centrala teck- 

 ningen hos de tre nedre kronbladen får 

 icke hafva från teckningens yttre kant 

 utlöpande streck o. dyl. 



6:0. Äro blommorna i hvarje annat 

 afseende fullkomliga, så är det bättre 

 ju större de äro. Ingen blomma bör 

 komma i fråga till pris, som håller mindre 

 än 1 \ tum (38 millim.) i diameter. 



Uti en i »The Gardeners' Chronicle» 

 d. 17 maj 1845 införd artikel, »The 

 Heartsease or Pansy» finna vi ännu mera 

 detaljerade bestämmelser beträffande de 

 egenskaper, som ansågos väsentliga för 

 expositions-penséer (»show-flowers»). De 

 der ytterligare tillagda bestämmelserna 

 äro följande. De begge sidokronbladen 

 böra möta hvarandra ofvanför ögat, så 

 att deras kanter beröra hvarandra en 

 sträcka uppåt. (Jämför å följande sida stå- 

 ende, skematiska bild af en mönster-pensé.) Hos hvita eller gula, enfärgade penséer 

 (»selfs») bör färgen vara ren hos alla kronbladen; centralfläcken bör vara stor 

 och skarpt begränsad, antingen svart eller mörkt purpurfärgad. Hos blommor 

 af mörk färg bör ögat vara antingen gult eller 

 hvitt. Hos gördel-blommor (»belted flowers»), 

 eller sådana med en rand af särskild färg om- 

 gifvande de tre nedre kronbladen (se afbildnin- 

 gen), bör denna rand vara af lika bredd öfver 

 allt. Ju mindre synlig den triangelformiga fläcken 

 i blommans midt är, desto bättre är det. 



Ännu längre går en författare i tidskriften 

 »The Florist», februari 1848 '). För att fram- 

 hålla vissa, äfven hos föröfrigt vackra penséer 

 oftare återkommande brister, lemnas der dels 

 en skematisk bild af en cirkelrund, men dock 

 felbehäftad blomma (se bild 21), dels tvenne 

 bilder af regelrätt beskaffade sådana (se bild. 

 22 och 23). Felen hos bild 21 bestå deruti, 

 1:0 att centralfläcken har kanten för svagt be- 

 gränsad och försedd med för långa strålformiga utskott, 2:0 att sidokronbladen 

 ej sluta tillräckligt mycket intill hvarandra upptill, samt 3:0 (och detta är enligt 



'Lord Durham". J. Burley, 183g. 

 Bild 18. 



'Black Kniglit". II. Silverlock. 

 Bild 19. 



1840. 



] ) Enligt »Flore des serres et des jardins de 1'Europe», tom. 4, Gand 

 artikel är återgifven. 



3, der ifrågavarande 



