V. B WITTROCK, DK ODLADE PENSEERNAS HISTORIA. 



27 



Skematisk bild af en mönster-pens 



(The Florist, 1848.) 



Bild. 22. 



tillföll de berömda penséförädlarne Downie and Laird i Edinburgh. Den största 

 samlingen af nya sorter var utstäld af Messrs Dicksons & C:o från Edinburgh, 

 som erhöll ett »first-class Certificate» för två af dessa sorter. 



I början 1850-talet blef en indelning af de engelska penséerna, »show- 

 pansies», i följande fem hufvudsorter allmänt antagen. A) gulbottensformer, 

 »yellow ground varieties», B) hvitbottensformer, »white ground varieties», 

 C) gula enfärgade, »yellow selfs», D) hvita 

 enfärgade, »white selfs» och E) mörka en- 

 färgade, »dark selfs» l ). Med gulbottensformer 

 förstodos sådana, som hade färgen hos de tre 

 nedre kronbladen rundt omkring den mörka 

 midtelfläcken (»blotch») gul, och den yttre 

 delen af samma blad försedd med en bredare 

 eller smalare — dock alltid jämbred och skarpt 

 begränsad — gördel (»belt») af mörkarfe färg. 

 Midtelfläcken skulle vara liten och skarpt be- 

 gränsad. De begge öfre kronbladen skulle vara 

 af alldeles samma färg som nyssnämnda gördel. 



— Hvitbottensformerna skilj de sig från gulbot- 

 tensformerna blott derigenom, att färgen om- 

 kring midtelfläcken var hvit i stället för gul. 



— Hos de enfärgade (»selfs») skulle färgen, så- 

 som namnet antyder, vara lika öfverallt; dock med det undantag, att ögat 

 (= honungsfläcken) här — liksom hos gulbottens- och hvitbottensformerna — 

 skulle vara gul. Ögat borde hos alla vara litet, skarpt begränsadt och cen- 

 tralt beläget. 



Denna indelning af de engelska pensé- 

 erna, »show-pansies», är ännu gällande, blott 

 med det tillägg att de mörka enfärgade, 

 »dark selfs», delats i svartaktigt enfärgade, 

 »glossy-black selfs», purpurfärgade, »purple 

 selfs», karmosinfärgade, »crimson selfs» och 

 blå, »blue selfs», att de hvita enfärgade er- 

 hållit en underafdelning i de gräddfärgade, 

 »cream coloured selfs», och att de gula enfär- 

 gade erhållit en sådan i de gullvifvefärgade, 

 »primrose selfs». 



Såsom vi ofvan sett, uppstäldes i Eng- 

 land under senare delen af 1830-talet vissa regler 

 för bedömandet af skönheten hos penséblomman, regler som under loppet af 

 1840-talet blefvo allt mer och mer detaljerade. Då dessa regler vunno en allmän 

 och sträng tillämpning vid Pensé-sällskapens och andra Hortikultursocieteters 

 utställningar, blef följden den, att penséens utveckling i England under denna 

 period kom att gå uti en i hög grad ensidig riktning. Ingen annan gestalt 



Skematisk bild af en mönster-pensé. 



(The Florist, 1848.) 



Bild 23. 



■) »The Gardeners' Chronicle». 1852. Sid. 



