2ö ACTA HORTI BfiRGIANI. BAND 2. N:Ö ~j . 



hos blomman tolererades än den cirkelrunda. Ingen annan färgfördelning gil- 

 lades än den, som tillät penséens inrangering i någon af de förutnämnda fem 

 kategorierna. Alla andra variationer, som kommo till synes vid pensé-odlarnes 

 ständiga frösådder för vinnande af nya sorter, förkastades och förintades med 

 hänsynslös konseqvens. 



De naturliga följderna af detta öfverdrifna reglementerande kunde ej undgå 

 att i sin tid framträda. Huru intresserad den engelska allmänheten än fortfor 

 att vara för 1840-talets älsklingsblomma, måste den dock slutligen lägga märke 

 till, att de allt jemnt framkommande, talrika, s. k. nya varieteterna dock i sjelfva 

 verket ej erbjödo något annat än ett ständigt återupprepande af de gamla kända 

 fem typerna. Sedan »show-pansies» varit allenaherrskande i nära två decennier, 

 började det naturliga behofvet af omvexling att äfven på detta område allt 

 mer och mer göra sig gällande. Den stela enformighet, som de s. k. »geo- 

 metrical Aorists» infört hos penséen verkade till sist hos den stora allmänheten 

 på ett rent af tröttande sätt. 



Räddningen för denna älskliga blomma i England kom då från Frankrike 

 och Belgien i form af en helt ny klass penséer, nämligen de s. k. fantasi- 

 penséerna eller, såsom de till en början i England kallades, de belgiska pen- 

 séerna, »Belgian pansies». Hos denna klass fanns just, hvad som fattades hos 

 de engelska penséerna, nämligen en stor omvexling i färger och färgschatterin- 

 gar, bland hvilka särskildt de lysande ingingo i riklig mängd, samt en färg- 

 fördelning ej blott efter det gamla kända schemat, utan äfven på en mångfald 

 af andra, det naturliga skönhetssinnet angenämt tilltalande sätt. 



Men innan vi gå att redogöra för 

 fantasi-penséernas införande och senare ut- 

 veckling i England, böra vi egna några 

 ord åt dessa penséers tidigare historia i 

 Frankrike och Belgien. 



Vi veta genom Ragonot-Godefroy 1 ), 

 att engelska penséer redan i början af 

 1830-talet öfverflyttades till Frankrike och 

 att de der omhändertogos af skickliga horti- 

 kultörer, som med framgång arbetade på 

 deras ytterligare fullkomnande. Att de 

 franska hortikultörerna arbetade med större 

 frihet — utan att låta sig bindas af de 

 stränga engelska modereglerna — framgår 

 redan af de sex pensé-afbildningar som 

 Ragonot-Godefroy lemnar i sitt ofvan ci- 

 terade arbete. Visserligen visa två af 

 dessa, nämligen »Jeanne de Flandres» och »Cléopatre», penséer af teml igen regel- 

 rät engelsk typ (den förra en »white ground» och den senare en »yellow ground»), 

 men de öfriga fyra ega en sådan teckning och färgfördelning, att de ej låta 

 passa in sig under någon af de fem engelska hufvudtyperna. Af tvenne, näm- 



'Captivation". Ragonot-Godefroy, 1844. 

 Bild 24. 



') Jfr. ofvan sid. 16. 



