?6 



ACTA HORTi BERGlANl. BAND 2. N:0 J. 



''Lord Beaconsiield". 

 Bild 34. 



"Duche^s of Fife" 

 Bild 



Baxter, 1890. 



kommer endast den senare att här an- 

 vändas J ). 



De tufviga penséerna leda sitt 

 ursprung dels från den engelska Viola 

 lutea Huds. och dels från den huf- 

 vudsakligen i Pyrenéerna hemma- 

 hörande, subalpina V. cormita L., båda 

 hybridiserade med tradgårdspenséer. 

 Att F. lutea Huds. har en väsentlig 

 andel i tillkomsten af de engelska pen- 

 séerna på 1 8 10- och 1820-talen, har 

 ofvan blifvit nämndt. Från början af 

 1860-talet har denna art ånyo blifvit 

 använd för att genom hybridisering 

 med tradgårdspenséer åstadkomma nya 

 racer af tufviga penséer. Uti tidskriften 

 »The Garden» d. 24 juni 1893, sid. 

 527, berättas, att James Grieve år 1862 

 (då tillhörande firman Dicksons & Co 

 i Edinburgh) korsade K lutea Huds. 

 från Pentlands bergkullar med engel- 

 ska expositions-penséer och att han 

 år 1863 gjorde på samma sätt med 

 V. lutea Huds. f. amoena Sym. Unge- 

 fär liktidigt började den engelske pensé- 

 förädlaren William Dean i Shipley — 

 och väl äfven Fleming på Cliveden 

 — att förfara på samma sätt. Från 

 dessa och likartade korsningar här- 

 stamma ej få tufviga penséer; så t. ex. 

 Dicksons & Co's berömda, djupt 

 guldgula »Golden Gern» (1870) och 

 den mullbärsfärgade »amoena magni- 

 fica». En mindre vanlig typ represen- 

 terar den i »The Garden» d. 13 Dec. 

 1890 afbildade, af Baxter, trädgårds- 

 mästare på Daldowie nära Glasgow, 

 uppdragna »Duchess of Fife». Den 

 har de tre nedre bladen höggula, utan 

 midtelfläckar, men med honungsstreck, 

 samt de två öfre bladen gulhvita ; alla 

 fem kantade af en oregelbunden röd- 

 violett bård. Till formen liknar den — 



*) I tidskrifterna i/The Gardeners' Clironiclei. och »The Garden, har en rätt långvarig och 

 hetsig strid egt rum om företrädet af namnet »Violas» eller af namnet »Tufted pansies», en strid i 

 hvilken de fleste stridsmannen — underligt nog — uppträdt på »Violas» sida; detta sannolikt der- 

 före, att denna benämning eger ålderns företrädesrätt. 



