40 



ACTA HORTI BERGIANl. 



SAXD 2. n:o 7. 



V 



Genom sin tufviga växt, något förlängda sporre och starka vällukt påminner 

 »Violetta» också om V. cornuta L. »Violetta» har alstrat en talrik af komma, 

 bland hvilken den mest bekanta är den uti »The Garden» d. 8 April 1893 

 afbildade »Sylvia». Den här lemnade kopian af en Sylvia-blomma visar att 

 denna är ej obetydligt större än Violetta-blomman. I öfrigt är »Sylvia» i allt 

 väsentligt lik »Violetta». Ch. Stuart meddelar (1. c), att friheten från honungs- 

 streck, som nu är ärftlig hos Violetta-Sylvia-stammen, från början vunnits 



genom att med noggranhet utgallra och för- 

 störa alla plantor, som visade sig felaktiga i 

 detta afseende. Likaså lemnar han 1 ) den in- 

 tressanta upplysningen, som han stöder på en 

 upprepad erfarenhet, att om man vid kors- 

 ning mellan V. cornuta L. och en trädgårds- 

 pensé vill vinna en afkomma, som genom 

 mångårighet och vällukt mera liknar V. cor- 

 nuta än penséen, måste man noga se till, att 

 man nyttjar V. cornuta L. till hon-planta och 

 penséen till han-planta. Använder man ett 

 motsatt förfaringssätt, får man till resultat en 

 afkomma, som hufvudsakligen liknar penséen. 

 De strecklösa tufviga penséernas grupp 

 börjar redan blifva stor nog. Af Violetta- 

 Sylvia-racen må nämnas den ljusblå »Sweet 

 Lavender» och den gula »George Muirhead», 

 och af öfriga strecklösa former Deans gull- 

 Loudox's gula »Rothes», hvilken sistnämnda 

 d. 24 juni 1893. 



På några ställen uti den engelska tidskriftslitteraturen har jag funnit tuf- 

 viga penséer omnämnda, som skola leda sitt ursprung hvarken från Viola lutea 

 Huds. eller från V. cornuta L., utan från en indisk (Himalaja-)» art, som be- 

 nämnes Viola strida. Hvad detta i sjelfva verket är för en Viola-form, har 

 jag ej förmått utleta. Uti J. D. Hookkr's »The Flora of British India» finnes 

 ingen art upptagen med detta namn. Då det kunde vara tänkbart, att efter 

 publikationen af »The Flora of British India», häftet 1, 1872, der Viola-slägtet 

 behandlas, någon för Indiens flora ny Viola-art tillkommit, vände jag mig med 

 en skriftlig förfrågan till sir Joseph D. Hooker, som i sitt svar af d. 17 Febr. 

 1895 bekräftar, att ingen indisk art med namnet V. stricta finnes och der- 

 jemte lemnar den vigtiga upplysningen, att ingen indisk art existerar, som ens 

 aflägset är slägt med de odlade penséerna -'). Att denna »Viola stricta» ej 

 kan vara den europeiska V. stricta Hornemann är sjelfklart bland annat deraf, 

 att denna ej tillhör V. Iricolor-sektlonen (Melanium D. C.) utan en sektion med 

 helt annan byggnad hos honorganet, nämligen sektionen Nomimium Ging. Då 



"Sylvia". Ch. Stuart, 1893. 

 Bild. 40. 



vifvefärgade »Bridesmaid» och 

 finnes af bildad i »The Garden» 



! ) Uti »The Garden» d. 16 jan. 1892. 



2 ) »There is certainly no Indian species remotely even allied to the eultivated Pansies 

 clar. J. D. Hooker in litt, ad auet. 



