42 ACTA MORTI BERGIANI. BAND 2. NIO J. 



alltid ega det tjocka, styfva, läderartade bladverk, som är egendomligt för 

 moderarten 1 ). 



På några ställen i den engelska och belgiska litteraturen har jag funnit 

 Viola calcarata L. nämnd såsom en af de arter, från hvilka penséerna skola hafva 

 utgått. Att V. calcarata L. någon gång blifvit använd vid hybridisering för 

 att åstadkomma nya sorter af trädgårdspenséer, anser jag visserligen ej osanno- 

 likt. Men i de allra flesta fall, der V. calcarata funnits omnämnd såsom pensé- 

 moderart, tror jag mig med visshet kunnat spåra, att så skett på grund af för- 

 vexling dels med l r . cornuta L. och dels med V. lutea Huds. var. grandiflora 

 L., Vill. Uti Ph. Miller's bekanta, stora trädgårdslexikon, 8:de uppl., finnes 

 V. calcarata till . och med beskrifven under namn af V. grandiflora; och att 

 Ci-i. Morren uti »Biographie des Pensées» -) med V. calcarata afser V. grandi- 

 flora framgår tydligt af det synonym, han anför, nämligen V. montana lutea 

 grandiflora Bauhin '■'•). Då uti »The Encyclop?edia Britannica, c/th ed., vol. 24, 

 Edinburgh 1888», sid. 241 står att läsa, att de tufviga penséerna (»bedding 

 Violas») hafva blifvit uppdragna genom korsning af V. lutea med V. calcarata, 

 så är det påtagligt, att namnet calcarata här kommit in genom skriffel i stället 

 för cornuta. På liknande sätt förhåller det sig på nästan alla andra ställen, der 

 V. calcarata finnes nämnd. — 



Då det för den engelska nationen så karakteristiska föreningslifvet spelat 

 en ej ringa rol äfven på pensé-odlingens och pensé-förädlingens område, må 

 några ord här läggas till dem som förut (sid. 26) blifvit sagda om de brittiska 

 pensé-sällskapen. 



Ofvan har blifvit nämndt, att under förra hälften af 1840-talet stiftades 

 två pensé-sällskaper, nämligen ett engelskt, »Hammersmith Heartsease Society» 

 i London och ett skottskt, »Scottish Pansy Society» i Edinburgh. Det förra nedlade 

 sin verksamhet på 1850-talet. Det senare åter har verkat genom årliga pensé-utställ- 

 ningar från år 1845 ända in i våra dagar. Under senare delen af 1870-talet visade sig 

 ett starkt stigande uti intresset för Sällskapet och dess syften, och detta dels der- 

 igenom att deltagandet uti utställningarne blef synnerligen lifligt — utställningen i 

 Edinburgh d. 21 juni 1878 skildras såsom den dittills rikaste af alla, ända från Säll- 

 skapets stiftelse x ) — och dels derigenom att filialsällskaper bildades i olika delar 

 af Skottland; så »West of Scotland Pansy Society» i Glasgow, stiftadt år 1879. 



Afven i England har det ökade intresset för penseén och dess förädling 

 under senare tider gifvit sig ett uttryck i bildandet af nya pensé-sällskap. Så- 

 lunda stiftades år 1879 »West of England Pansy Society» i Exeter (Devonshire), 

 år 1886 »Norton Pansy Club» i Kings Norton (Worcestershire), år 1891 »Mid- 

 land Counties Pansy Society» i Birmingham, samt slutligen år 1893 »London 

 Pansy and Viola Society». 



Anordningarne vid de större britanniska pensc-utställningarne hafva på 

 senare tider vanligen egt rum efter ungefär följande skema. Utställarne hafva 

 ') 1. c, sid. 413. 



2 ) »Annales de la Société royale d'agriculture et de botanique de Gand», tom. 2, sid. 196. 1846. 



3 ) Med Viola grandiflora L., som Morren också, 1. c., nämner såsom en af moderarterna till 

 penséerna afser han efter all sannolikhet V. attaica Pall., Ker. 



4 ) Robinson »The Garden» d. 6 juli 1878, sid. 24. 



