V. B. WITTROCK, DE ODLADE PENSEERNAS HISTORIA. 49 



Hvad literaturen har att förmäla om odling af penséer — former af / 'iola 

 tricolor L. — i Sverige under I7:de och i8:de århundradena, har ofvan blifvit 

 anfördt. — Genom A. J. Retzius få vi kännedom om, att »Styfmorsfiolcr för 

 blommornes härliga färg» odlades i de svenska trädgärdarne vid början af vårt 

 århundrade •). Uti »Förteckning ölver Linnéiska Samfundets lefvande växter» -) 

 i Stockholm år 1832 finnes »Viola tricolor L. var. grandiflora» upptagen. 



Den första svenska uppsatsen om pensé-odling torde vara den, som före- 

 kommer i »Svenska Trägårds-Föreningens årskrift 1838». Den bär titeln »Om 

 kulturen af Penséer (Viola tricolor)» och låter oss veta, att penséer redan vid 

 den tiden voro i hög grad »omtyckta och beundrade». Förökningen borde 

 ske dels medelst frösådd och dels »genom grenar». Blommornas befruktning 

 skulle ega rum på konstgjord väg 3 ). 



Är 1839 utdelade »Svenska Trägårds-Föreningen» till sina ledamöter 

 frön af »jätte-penséen (Viola tricolor maxima)», sannolikt införskrifna från England 

 eller Tyskland. Blommornas storlek hos denna varietet angifves till 1 ä 1 4 

 tum. Fortplantning genom sticklingar föreskrifves såsom nödvändig för racens 

 bibehållande 4 ). 



Uti »Tidskrift för Trädgårdsskötselns idkare och vänner» 5 ) 1850 finnes en 

 uppsats af Daniel Müller »Om jätte-penséer», som innehåller flera goda och 

 praktiska råd med afseende på dessa växters odling. De engelska skönhets- 

 lagarne anföras, dock i ej oväsentligt mildrad form. Penséerna benämnas ej 

 blott V. tricolor maxima utan äfven V. tricolor altaica, detta senare derföre, att 

 de skola vara uppkomna genom hybridisering af Viola tricolor med V. altaica. 



»Tidskrift för Trädgårdsskötsel», 3:dje årgången, Göteborg 1856, åter- 

 gifver sid. 44 och följande — med en del egna tillägg — det väsentliga inne- 

 hållet af en artikel af F. C. Heinemann i Erfurt, som förut publicerats i en tysk 

 trädgårdstidskrift. 



»Illustrerad Trädgårdstidning» 1857 innehåller en artikel »Om behand- 

 lingen af Penséer, Viola hybrida maxima», som har sitt största intresse der- 

 igenom, att den åtföljes af en färglagd plansch, som visar några af den tidens 

 vackraste franska pensé-former af Miellez, Charpentier och Basfresne u ). 



Norge torde vara det enda land, der penséer blomstrat uppe i det ark- 

 tiska området vid 70° nordlig bredd. På föranstaltande af F. C. Schübeler 

 odlades under 1880-talet penséen på ett par ställen i Ost-Finmarken. Vid 

 gården Heimli i Tanens socken (70° 28' nordl. br.) alstrade den frö af ovanlig 

 storlek och stod si? srodt under snötäcket öfver vintern. Detsamma var för- 



') A. J. Retzius. Försök til en Flora ceconomica Suecije. 2:dra del. Lund, 1806. Sid. 

 774. 775- 



2 ) Linnéiska Samfundets Handlingar för år 1832. Stockholm 1833. Bihang, sid. 31. 



3 ) Svenska Trägårds-Föreningens årsskrift 1838. Stockholm 1838. Sid. 95. 



4 ) );Underrättelse om odlingen af de frösorter, hvilka utdelats till Svenska Trägårds-Förenin- 

 gens ledamöter våren 1839... Stockholm 1839. Sid. II. 



5 ) v Tidskrift för Trädgårdsskötselns idkare och vänner, utgifven af Gartnersällskapet i Stock- 

 holm 1850». Stockholm 1850. N:o 2. Sid. 26. 



°) Illustrerad trädgårdstidning, månadsskrift för trädgårds-konstens idkare och vänner i norden . 

 (Redigerad af N. U. Blomberg.) i:sta årgången, sidan 52. Göteborg 1857 — 1858. 



