54 



ACTA HORTI BERGIAÜI. BAND 2. NIO J. 



kant vara dels nästan tvär, dels afrundad eller till och med något tillspetsad, 

 dels också något urringad; jfr. bilderna 54 — 62. Färgen är i högsta grad vex- 

 lande '). De flesta former hafva trefärgade blommor, vare sig af violett, hvitt 

 och gult, eller af purpurrödt, violett och gult, eller af rosenrödt, violett och 

 gult. Stundom träffas fyrfärgade blommor, t. ex. af rosenrödt, violett, hvitt 

 och gult; och ofta nog finner man blommor med blott två färger, nämligen 



Viola IricolorL. f. ty- 



pica. Dalsl. Åmål. 



Bild 54. 





V. tricolor L. f. typica subf. 



pluriradiata. Stockholm. 



Bild =;. 



V. tricolor L f versi- 



color. Stockholm. 



Bild 56. 



V. tricolor L. f. aureo- 



violacea. Söderm. Tyresö. 



Bild 57. 



:olor I.. f. boreali: 

 Jemtl. Are. 

 Bild 60. 



V. tricolor L. flore eradito. 



Söderm. Tullgarn. 



Bild 58. 



V. tricolor L. f. ornatissima. 



Jemtl. Are. 



Bild 6 r. 



V. tricolor L. f. ortho- 



petala Söderm. Tyresö. 



Bild 59. 



HfüF 



"nr 



V. tricolor L. f. platypetala. 

 Stockholm. 

 Bild 62. 



violett och gult eller hvitt och gult -). Såsom vi se, är den gula färgen alltid 

 representerad hos V. tricolor-blomman; och beror detta derpå, att det nedersta 



') J a S syftar här ej på de stora färg-vexlingar, som hos vissa varieteter ega rum hos en och 

 samma blomma efter blommans olika ålder. Hos f. versicotor (bild 56) är blomman såsom nyut- 

 slagen nästan livit, men då den blifvit några dagar gammal starkt violett. (Se närmare härom i 

 mina »Viola-studier I».) 



'-) Uti mina ;Viola-sludiei \» finnas talrika Viola iricoZor-former afbildade i färg. 



