Bergianska Stiftelsen grundar sig på en testamentsurkund, undertecknad 

 af testator, professorn doktor Pkter JONAS Bergius, den 20 Decem- 

 ber 1784 och på vederbörligt sätt gjord gällande af testamentsemottagaren, 

 Kongl. Svenska Vetenskaps-Akademien, året efter professor Bergii död 

 eller är 1791. Genom denna urkund bekom Kongl. Vetenskaps- Akademien »så- 

 som en dess tillhörighet uti evärdeliga tider» professor Bergii fasta egendom, 

 bestående af gårdarne n:o 1 10 och 1 1 1 vid Karlbergsalléen, och af testator 

 benämnd Bergielund, samt dertill den största delen af professor Bergii efter- 

 lemnade lösa egendom, i främsta rummet hans stora och dyrbara bibliotek samt 

 värdefulla herbarium, en summa i reda penningar icke att förglömma. 



Det hufvudvilkor som vid denna testamentariska gåfva fästes var, att å 

 egendomen skulle upprättas en skola för den svenska trädgårdsskötselns upp- 

 hjelpande, under namn af Bergianska Trädgårdsskolan; och för detta ända- 

 mål erhöll Kongl. Vetenskaps-Akademien i uppdrag »at utvälja och tilsätta de 

 skickeligaste män till professor och trädgårdsmästare, samt at hälla en noga 

 tilsyn och sträng hand öfver att hufvudafsikten och ändamålet af detta mitt 

 testament må vinnas, som deruti förnemligast består, at Bergielund nu och 

 i framtiden skall blifva en schola för horticulturen i riket, och at 

 naturalhistorien, i synnerhet studium botanicum, genom denna in- 

 rättning vinner en årlig tilväxt.» 1) 



Då det gäller att lemna bidrag till Bergianska Stiftelsens historia torde 

 det ur mer än en synpunkt vara på sin plats att främst lemna en skildring af 

 hufvuddragen uti Stiftarens, professor Bergii, lefnadshistoria, derigenom tillika 

 gifvande uttryck åt en djupt känd tacksamhet mot stiftelsens upphofsman. 



Professor Peter Jonas Bergius föddes, yngst bland sju syskon, den 

 6 Juli 1730 pä sätesgården Erikstad i Hvittaryds socken af Kronobergs län. 

 Fadren, Bengt Bergius, var en ansedd domare, häradshöfding först öfver Väne, 

 Ale, Bjerke, Flundre och Vätle härader i Vestergötland och derefter öfver 

 Sunnerbo, Östbo och Vestbo härader i Småland. Modren, Sara Maria Dry- 

 SEUA, berömmes som en sällsynt förståndig och fromsint qvinna. Sin fader 

 förlorade Bergius redan som späd; sin moder fick han behälla blott till sitt 

 sjunde år. De båda älsta bröderna -) öfvertogo efter hennes bortgång — så 



') Testamemarisk författning af professor P. J. Bergius, af d. 20 Dcc. 1784, parag. 8. 

 ^) Den yngre af dessa var den Bengt Bergius, om hvilUen här nedan kommer att talas. 



/ -S- 2> »y 



