v. B. WITTROCK, Bl-KGIANSKA STU-TEI.SF.NS HISTORIA. 29 



växter som medfördes från den gamla trädgården. Uppförandet af ett vä.xthus 

 var också det första arbete, som företogs på Stiftelsens nya egendom. Det 

 förlades till områdets nordöstra del (platsen på kartan betecknad med v ') samt 

 blef i slutet af Oktober 1885 färdigt att mottaga den gamla trädgårdens drif hus- 

 växter. Samtidigt uppfördes en uthuslänga (ic V innehållande stall, redskaps- 

 bodar, vedbodar m. m. På den del af området, som Stiftelsen omedelbart 

 egde till sitt förfogande, funnos tre boningshus, alla belägna på den del af 

 egendomen, som benämndes Bleket. Af dessa var blott ett (å kartan beteck- 

 nadt med a) så beskaffadt, att det framgent kunde för Stiftelsens ändamål an- 

 vändas. De båda öfriga voro åldriga sommarbostäder af sådan beskaftenhet, 

 att de icke förtjenade annat öde än att rifvas. År 1886 byggdes (å plats pä 

 kartan betecknad med b) boställsbyggnad för professor Bergianus, i hyilken 

 byggnad det Bergianska herbariet och trädgårdsbiblioteket äfven inrymdes. Vi- 

 dare uppfördes i närheten af växthuset en byggnad (1) med bostäder för lär- 

 lingarne och underträdgårdsmästaren, kontorsrum m. m. Ännu ett växthus (v 'y 

 uppfördes samtidigt i samma trakt, detta afsedt hufvudsakligen^ för vin- och per- 

 sikeodling. Ytterligare tillkommo samma år tvenne ros-kaster. Ar 1887 byggdes 

 en mindre uthusbyggnad (71 "y och en bostadsbyggnad (p) (i närheten af jernvägs- 

 stationen) för de legda trädgårdsarbetarne. 1889 uppfördes en öfvervintrings- 

 kast fö) uti den botaniska afdelningen, och år 1890 byggdes vid stranden af 

 Ålkistviken en med torkvind försedd tvättstuga (tj. Uti det ofvan omnämnda 

 boningshuset (a) å »Bleket», som var af beskaffenhet att kunna bibehållas, in- 

 rymdes undervisnings- och botaniska arbetslokaler, bostad för trädgårdsmästa- 

 ren m. m. 



Hvad beträffar anordningen af trädgårdens botaniska afdelning, torde jag 

 få hänvisa till nästföljande uppsats med titel »Om planen för Bergielunds bota- 

 niska trädgård samt om trädgårdens tillstånd 1891». Om den praktiska afdel- 

 ningen torde några meddelanden här böra göras. Till plats för trädskolorna 

 utsågs trädgårdens södra och delvis äfven mellersta delar, å kartan betecknade 

 med 7", T', 7'". Frukträdgärden (»moderskolan») anlades på det område ut- 

 med Stockholm — Rimbobanan som ligger söder om framkörsvägen, ä kartan 

 betecknadt med F, F\ /"". I densamma äro planterade 142, med omsorg 

 valda fruktträdssorter, uppdragna dels såsom halfstammiga, dels såsom dvärg- 

 pyramidträd, dels såsom spalierträd och dels såsom kordongträd. Af äpleträd 

 finnas 68 sorter, af päronträd 47, af körsbärsträd (inkl. biggarrå etc.) 13 och af 

 plommonträd 14 sorter. Pä grund af ogynsamma klimatförhållanden har plante- 

 ringen af fruktträdgården måst ske två gånger. Första gången var på våren 

 1887, hvilket år, såsom vi minnas, efterföljdes af en så ytterligt stark vårvinter 

 i Mars 1888, att fruktträdgärdarne i östra delen af mellersta Sverige till mycket 

 stor del förstördes. Andra planteringen skedde pä våren 1889. Den del af 

 framkörsvägen, som går utmed fruktträdgärden, är försedd med en allé af hög- 

 stammiga äpleträd (Äkeröäplen). Bärbusklanden (RJ förlades till midten af träd- 

 gården, söder om den botaniska afdelningen. Köksträdgårdsväxterna fingo plats 

 sig anvisad dels pä området mellan fruktträdgården och trädskolorna och dels 

 norr om växthusen, der äfven blomsterträdgården fPJ inrymdes. Drifbänksgården 

 (dj anlades framför växthus och lärlingsbyggnaderna, i närheten af jernvägsstationen. 



