10 ACTA HORTI BERGIANI. BAND I. N:0 6. 



kronblad. Vid jämförelse med Willkomm's Ic. et descr. plant. I, tab. 38 B. 

 och Reichenbach's Ic. fl. germ., vol. 6, t. 275, var dock fodrets och kapselns 

 form afvikande: fodrets tänder delvis trubbiga, de gröna nerverna upptill oregel- 

 bundet förenade genom tvärnerver (fig. 32), »nervis bifurcatim conjunctis», kap- 

 seln något utdragen. 



Är 1889 såddes åter denna 5. apetala (ex Horto Bergiano). Den visade 

 sig nu till en del så förändrad, att den stod närmare de för »5. longkaulis-» 

 ofvan angifna karaktererna. Exemplaren voro större och kraftigare; kapseln 

 och fruktfodret större (calyx fructifer 12 mm longus); kapseln var till formen 

 mera utdragen (oblongus) och visade bestämdt hän till »5'. longicaiilisi>. Dess 

 carpophor var hårig, men ytterst kort (| af kapselns längd, såsom hos 5. ape- 

 tala); calyx hade fortfarande gröna nerver, som öfverst voro förenade genom 

 bifurkation af kommissuralnerverna, (fig. 33); dess tänder voro svagt spetsiga 

 såsom hos 5. apetala. 



Samma är (1889) erhölls i Hortus Bergianus en annan form (specim. spont. 

 ex Hort. Olisipon. sub. nom. »S. longicaulis»); den visade alldeles samma öfver- 

 gångar, som den nyss skildrade formen mellan »S. apetala» och »S. longicau- 

 lis». Samtidiga uppdrogs äfven en mera spenslig och småblommig form, calyx 

 fructifer 9 — 10 mm longus (ex Hort. Kew. sub. nom. »S. clandestina»); den 

 hade flere af de kännetecken, som angifvas för »S. apetala», men den mogna 

 kapseln, som var cylindrisk med längden dubbelt större än bredden (fig. 31, 

 a, b), utvisade »S. longicaulis», ehuru calyx vid basen är tvärt »con- 

 tractus». >) 



Jag anser derför för troligt, att de angifna skiljemärkena mellan ifråga- 

 varande arter icke äro konstanta. De synas alla vara relativa och äro ej af 

 den betydelse, att de kunna .specifikt skilja två arter, som till sin habitus äro 

 hvarandra så utomordentligt lika. 



Utan tvifvel böra derför dessa arter förenas under S. apetala Willd. 

 Sp. pl., vol. 2 (1799), pag. 307, ett namn som är äldre än 5. longicaulis 

 PouRR., Elench. Hort. reg. Madrit., 1803. 



Silene tridentata Desf. 



Denna art står ytterst nära ^'. ccrastioides L, och skiljer sig enligt Willk. 

 Ic. et descr. plant., pag. 51, 52, tab. 36, 11, Rourb., Monogr., pag. 98, 99, 

 samt Willk. et Lange, Prodr. Fl. Hisp., pag. 647, från densamma pä följande 

 sätt : -') 



' ) Fodrets och kapselns form kan ej bestämmas på pressade exemplar, emedan den hos 

 sådana naturligtvis alltid synes bredare än i verkligheten. 



^) Reichenb.\ch, Ic. fl. germ., vol. 6, t. 275, fig. 5057, lemnar en afbildning af S. ccra- 

 stioiili's, som betydligt afviker från Willkomm's tab. 37 och om hvilken Willkomm säger: »icon 

 mediocvis.» 



