H. DAHLSTEDT, DE HIERACHS NONNULI.IS SCANDtNAVICIS. l5 



versus sparsim ( — sat densiuscule) setosa, marginibus setis sat longis v. longis 

 (sparsis — ) densiusculis ciliata, subtus sparsim — densiuscule setis mediocribus 

 obsita in nervo dorsali densiuscule — sat dense et longe setosa; caulinum ± 

 lanceolatum — lineare acutum, subtus densius floccosum magis setoso-pilosum 

 margine ssepe glandulis solitariis obsitum. Anthela + contracta oligocephala 

 (3 — 6 cepliala) simplex — subcomposita ramis crassiusculis brevibus pedicellis medi- 

 ocribus — brevibus acladioque 3 — 12 m. m. longo ± dense canotomentosis glan- 

 dulis crassis et validis ± longis nigris densiusculis setis longis — longissimis basi 

 crassa ± longa nigricante solitariis — raris usque sparsis (prsesertim in acladio) 

 obtectis. Involitcra sat gracilia longa + cylindrica virescenti-nigra basi ± ovata 

 postea sat obtusa. Squaiiuc latiuscute lineares sat longa; obtusa: — obtusiuscute 

 apice leviter picese v. fusco-vinosae dorso nigro ± virescenti-marginata: glandulis 

 nigris validis ± densiusculis — densis et setis basi crassa nigricante + longis 

 densiusculis v. etiam sat densis vestita; ceterum dorso sparsim sed conspicue 

 stellatJB. Calathidium sat radians sat la;te luteum. Ligulcc plurima; partim v. 

 totffi tubulosje, marginales ± laceratje. Stylus ± ferrugineus fuscescens. 



Ar nära beslägtad med H* amblyccphalnm N. et P. och ännu mera med 

 H:'' ainblyceplialoides Dabist, men är lätt skild frän båda genom sina ljusare, (från den 

 förra äfven genom starkt tubulerade) och mera radierande blommor, sina smalare och 

 längre holkat med något mindre täta men gröfre och längre glandier och hår, sma- 

 lare och längre, oftast tätare och längre håriga samt undertill rikligare stjernhåriga 

 blad, af hvilka i synnerhet de inre nedtill i kanterna äro fint men tydligt tandade, 

 spetsigare och smalare stjelkblad, mera i lökgrönt dragande blåaktig bladfärg 

 samt rikligare och längre hårig stjelkbas m. m. Äfven på stjelken, isynnerhet 

 dess öfre del och på holkskaften, hvilka derjemte äro betydligt ljusare af grått 

 stjernludd än hos H:'^ ainblyceplialiun, äro håren gröfre och längre än hos 

 ofvannämda former. Den utgör liksom en mellanlänk mellan i/.* amblycephalo- 

 idcs Dahlst. och H. tr.ansbottnicuvi Norrl. och liknar den förra mera till karak- 

 tärer och det allmänna utseendet, den sednare mera till bladformen, bladens 

 tandning och deras färg samt till holkarnes form. Har nästan alltid tubulösa 

 blommor och radierande korgar, hvaremot H* amblyceplialuui vanligen ej är 

 tubulös och har tätare och mörkare korgar. 



Anträffad af mig sommaren 1890 vid vägen genom Hamrafjällens björk- 

 region nära Malmagen i Herjedalen. Den växte här i några spridda grupper 

 vid sidan af vägen och fäste genast min uppmärksamhet genom sina korgars 

 egendomliga utseende. Dessutom odlad i Bergianska trädgärden sedan flera år 

 genom plantor från Are i Jenitland. De från Herjedalen hemsända plantorna 

 blommade rikligt i Juli månads början 1891 och visade sig till alla delar öfveren- 

 stämma såväl med de jemtländska som med de i Herjedalen funna exemplaren. 

 Blomfärgen är något ljusare än hos föregående och hos //.* ainblyceplialoides 

 Dahlst. samt korgen något glesare. Blommorna äro i lika hög grad tubulerade 

 som hos de vilda exemplaren. 



