20 ACTA HORTl BERGIANI. BAND. I. W.O J. 



ratje, dorso sparsim — sat densiuscule stellata;, ceterum glandulis mediocribus 

 crassis nigris v. fusco-virescentibus confertis obtecta:, interdum etiam (prsesertim 

 in exterioribus et in apicibus interiorum) pilis nigris solitariis adspersje. Calathi- 

 diinn circ. 20 mm. diametro, valde radians flosculis raris valde et eximie tubu- 

 losis, saturate croceoluteum. Ligulce marginales extus evittatse. Stylus ± luteo- 

 virescens. Inv. 7 mm. longa, 4 mm. lata. 



En bland nordliga Skandinaviens märkvärdigare former, redan på längre 

 håll utmärl^t af sitt egendomliga utseende, framkalladt af de glesa, tubulcrade, 

 i saffransgult stötande blommorna. Derigenom att blommorna äro tubulösa, 

 de yttre mycket långa och fataliga och de inre korta, får den utslagna korgen 

 utseende af en fåuddig (7— 8-uddig) stjerna. Vanligen äro kantligula; reguliert 

 rörformiga, men ibland bli de något sneda med de utåt vettande tänderna något 

 större. Synes vid odling bibehålla sig tubulös, åtminstone är det fallet med 

 de detta år blommande, i fjol från tvänne skilda lokaler i Herjeådalen i Bergi- 

 anska trädgården inplanterade exemplaren. Utmärkt för öfrigt af sina gräsgröna 

 eller något gulaktiga, temligen tätt korthåriga på båda sidor (på den öfre spar- 

 sammare) stjernhåriga blad, sin vid basen och upptill gerna rodnande, nedtill 

 mjukhåriga, upptill öfvervägande glandelhåriga, spridt — glest stjernhåriga, under 

 sjelfva vippan m. e. m. tätt och groft stjernludna stjelk, sin sammandragna, 

 ibland nästan flocklika vippa med stjernludna och groft samt tätt glandelhåriga 

 grenar och skaft, sina korta och temligen breda, små cylindriska holkar med 

 täta, medelstora, grofva glandier och spridt till temligen tätt stjernludd pä holk- 

 fjällens ryggar. Vilda exemplar hafva någon gång på toppholken och på en 

 och annan af de öfriga, isynnerhet mot spetsarne af fjällen, några få långa 

 mörka hår. Hos de odlade exemplaren äro dessa ej utvecklade. 



Är tydligen beslägtad med //.* flavwicum Fr. men har på samma gäng 

 starkt tycke af H. *piibesccns Lblm., isynnerhet med afseende på stjelkens be- 

 klädnad och bladens pä båda sidor uppträdande stjernludd. Från /f.* flani- 

 ineiini är den utan vidare skild genom holkarnes beklädnad och saknad af 

 purpurstrimma pä kantblommornas baksida; från H. ^'pubcscois bland annat ge- 

 nom den mörka färgen hos korgarne, holkarnes beklädnad, stiftfärgen m. m. 

 och från båda genom de tubulösa blommorna. Odlad behåller den alla sina 

 karaktärer. 



Funnen under min resa i Hi-rjcådalcn 1890 på flera ställen, såsom vid 

 Ljusnedals bruk, der den flerestädes var allmän på ängsbackar och ofta upp- 

 trädde dominerande i stora massor. Fans äfven i Jemtland vid Kiöfsjö pä flera 

 skilda lokaler men sällan massvis. E.xemplar från båda dessa ställen inplante- 

 rades i Ausfusti i8go i Bergianska trädgärden. 



