H. DAI1I.STEDT, DE UIHRACILS NONNULLIS SCANDINAVICIS 39 



glauco-virescentia, siipra dcnsiuscule v. sparsim pilosa — glabrescentia (in spec. 

 cult.), subtiis densius v. (in spec. cult.) sparsim pilis ± longis curvulis obtecta, 

 in nervo dorsali magis piloso et parce glanduloso sparsim — sat densiuscule stel- 

 lata, ccterum fere v. toto efloccosa, marginibus pilis sat longis v. (in spec. 

 cuU.) mediocribus curvulis ciliata, petiolis pilis mollibus curvulis longis — 

 longissimis sat den.siusculis vestita; basalia vulgo in rosulam 3 — 4-foliam ap- 

 proximata, exteriora parva ± ovata — ovalia obtusa crebre late et obtuse den- 

 tata basi ovata v. contracto-obtusa dcntibus paucis angustioribus curvatis pa- 

 tentibus instructa, intermedia + lanceolato-elliptica acuta dentibus sparsioribus 

 triangularibus acutis patentibus munita, intima x late — anguste lanceolata longa 

 — longissima longe acuta — cuspidata argute dentata v. dentibus longitudine 

 latitudineque variis lanceolatis curvatis et triangularibus ina;qualiter dentata v. 

 ad basin sublaciniata, basi in petiolo longe descendente laciniis lineari-lanceo- 

 latis curvatis SEepe ornata; caiilina sessilia elliptico-lanceolata v. anguste 

 lanceolata — linearia longe — longissime cuspidata ut fol. basrl. intima sed 

 vulgo angustius dentato-laciniata, sessilia v. intimum ± petiolatum basi ± longe 

 cuneata, subtus etiam in pagina sparsim stellata. Antlicla ± laxa paniculata e 

 laterc ± compressa ampla ramo uno alterove distante haud superante aucta, 

 ramis inferioribus sat patentibus summis multum approximatis valde patentibus 

 + brevibus — brevissimis tomentellis virescentibus sparsim — densiuscule glandu- 

 losis et epilosis v. rare — sparsim pilis brevibus ± obscuris obsitis, pedicellis et 

 longis et brevissimis, ut involucra saepe geminata et partim coalita insedunt, 

 acladioque brevi — brevissimo (2 — 5 mm. v. sjepe nullo), tomentellis — tomen- 

 tosis virescentibus v. superne fuscis, glandulis brevibus et minutis nigris densis 

 V. superne confertis et pilis brevibus obscuris densiusculis v. sat densis (inter- 

 dum subnullis) obtectis. Involucra longa et gracilia obscure atroviridia nitentia 

 basi primo in petiolo incrassato ± abeunte postremo valde conica et incrassata. 

 Sqiiaiiue irregulariter imbricatre angusta: lineari-lanceolatas ± obtusse, intimae + 

 late viridi-marginatas v. totae virides obtusa; — obtusiuscula; v. paucai subacutte 

 apicibus sa;pius + purpureo-coloratis leviter albocomatas, glandulis nigris parvis 

 et minutis inferne densis superne densiusculis et pilis obscuris v. apise breviter 

 albescentibus ± crassis mediocribus sparsim — densiuscule obtect?e, ceterum ubique 

 rare v. in basalibus sparsim stellata;. Calathiuin magnum sat pauciflorum valde 

 radians, obscure luteum. Ligidce glabra;, marginales circ. 2,5 mm. latJE. Stylus 

 primo subluteus, postremo viridi-fuscescens. luv. 10 — 12 mm. longa, 5 — 6 mm. lata. 

 Denna vackra form är en bland våra mera framstående och egendomliga 

 fjallvä.xter. Den är framförallt utmärkt af sina mörkgröna, ofvan lifligt purpur- 

 fläckiga blad, af hvilka de inre basalbladen och stjelkbladen äro oregelbundet 

 tandade eller flikade af ojemt fördelade , smala flikar, hvilka mest uppträda vid 

 basen, jemte inblandade, korta uddtänder och bredare triangulära tänder, vidare 

 genom sin glesa, utspärrade, frän sidan m. 1. m. hoptryckta vippa med ojemt 

 öfverskjutande långa nedre grenar och nästan rätt utstående öfre, oftast korta, 

 vanligen enblomstriga grenar af hvilka de närmast den kortskaftade eller ofta 

 alldeles oskaftade toppholken sittande ibland helt och hållet felslå, hvarvid 

 ofta deras holkar delvis eller till större delen sammansmälta med närmaste, äldre 

 holk. Dessa äro långa och smala, svartgröna med smala, trubbade, i spetsen 



