v- B. WITTROCK, DE FILICIBUS OBSERVATIONES BIOLOGIC/E. 1 3 



nungsfähigkeit der Pflanzen» '). Beträffande nästan alla andra växtgrupper fann 

 jag uppgifter rörande vattenupptagning genom växtdelar ofvan jord, men inga 

 om Polypodium vulgare L. eller andra Filices. Jag beslöt dä att söka i den 

 floristiska litteraturen, der man understundom kan träffa en eller annan biologisk 

 notis. Efter kingvarigt sökande, först och främst uti de kända floristiska hufvud- 

 arbetena, lönades till sist min möda med följande fynd uti en fransk provins- 

 flora, »Flore de la C6te-d'0r avec determination par les parties souterraincs 

 par Cii. RoYER». Tome second. Paris 1883, sid. 613: 



»Le limbe des frondes de certaines Fongéres est tres sensible aux influen- 

 ces hygrometriques. Ainsi, lors des longues sécheresses qui accompagncnt 

 souvent les grandes chaleurs et les fortes gelées, la face supérieure des frondes 

 des Scolopendriiun officinale devient convexc par infléchissement des bords ; les 

 lobes du Ceteracli officinarum se relévent au contraire et ne montrent plus 

 que leur face infcrieure tapissée de ses fructifications grisåtres; enfin le Polypo- 

 dium vulgare redresse ses lobes qui s'enroulent en outre sur leur face supérieure, 

 tandis que X Aspleniuni Trichomanes réfracte les siens dont la face supérieure 

 devient convexe. Les effets hygrometriques se produisent aussi sur les feuilles 

 mortes des souches de X Aspleniuni Trichomanes et du Cetcrach officinantin.* 



Detta är allt hvad jag i den botani.ska litteraturen lyckats finna beträffande 

 här af handlade biologiska förhållanden hos ormbunkbladen ; och äfven denna 

 Rovers notis synes helt och hållet hafva undgått botanisternas uppmärksam- 

 het. Äfven speciella pteridologer med mycket omfattande litteraturkännedom, 

 sådana som Chr. Luerssen, nämna härom ej ett ord. -) 



Att bladen hos Polypodium vulgare L. öfvervintra gröna, derom finnas 

 öfverensstämmande uppgifter i nästan alla floror. Hvad deremot tiden för spo- 

 rernas mognad beträftar, äro uppgifterna derom ej så samstämmiga. En del 

 floror angifva såsom spormogningstid 5:te till g:de (eller io:de) månaden '■"•) ; 

 andra 6:te till 7:de (eller 8:de) '); åter andra 6:te till g:åc (eller io:de) 0); ännu 

 andra 8:de och g.åe. *'); och ytterligare andra vintertiden ^). Mina iaktagelser 



') Uti »Untcrsucli. aus d. hotan. Institut in Tübingen. Bd. II. 1886. 



^) Jfr. det i öFrigt i så hög grad innehållsrika arbetet, »Die Farnpllanzen oder Gefässbün- 

 delkryptoganien (Pteridopliyta) von Chr. Luerssen. Leipzig 1884— 1889>), uti .-L. Rabenhorst's 

 Kryptogamen-Flora von Deutschland, Oesterreich und der Schweiz.» 



^) Så A. Neilreich, Fl. v. Nieder-Oesterreich, Wien 1S59; o^^'i Ch. Royer, 1. c. 



■') Så W. D. J. KoCH, Synops. d. deutschen u. Schweiz. Flora, 2. AuH. Leipzig 1847 ; och 

 K. F. TiiEDEXius, Flora öfver Upl. och Söderm., StocUholm 1871. 



■'') Så F. Aresciioug, Skånes Flora, 2:dra uppl. Lund 1881 ; J. L.-wge, Haandb. i den dan- 

 ske Flora, 4 Udg. Kjöhenliavn 1886; och C. J. & C. Hartmans Handb. i Skandin. Flora, i2:tc 

 uppl. utgifven af Th. O. B. N. Krok, Stockh. 1889. 



") Så Chr. Luerssen 1. c. 



') Så blott A. Garcke, Fl. v. Nord- u. Mittel.-Deutsclil. Berlin 184g (Det heter i denna 

 och alla följande upplagor »Früchte reifen im Winter-); och H. Potonié, Illustr. Fl. v. Nord- 

 u. Mittel-Deutschl. 4. Aufl., Berlin 1889. 



