l6 ACTA HORTI BÉRGIANI. BAND 6. N:0 I. 



trädgärdens största tall (se tavl. 59), vilken redan 1891 av WiTTROCK beräk- 

 nades ha nått en ålder av fulla 300 är. ^ 



När på sin tid planen för trädgårdens botaniska avdelning uppgjordes, in- 

 gick även i densamma uppförandet av växthus för mera värmefordrande arter. 

 Tvenne dylika planerades, av vilka det ena, avsett för landväxter, skulle om- 

 fatta såväl frigidarium (vinterträdgård) som tepidarier och caldarier (palmhus 

 m. m.) ^, det andra reserveras för huvudsakligen vattenväxter. Stiftelsens eko- 

 nomi har ännu icke tillåtit realiserandet av båda dessa företag; man har måst 

 inskränka sig till det minst krävande, vattenväxthuset. Är 1894 började 

 WiTTROCK avsätta medel, i den mån det lät sig göra, till en växthus- 

 fond och efter årligen gjorda tillskott hade denna 1898 vuxit till 28,895 kronor, 

 varigenom planens realiserande möjliggjordes. Ritningar till detta växthus 

 uppgjordes av herr I. Örtendahl, (då bosatt i Papenmühle, Freienwalde, i 

 Tyskland, numera akademiträdgårdsmästare i Upsala). Den 8 mars 1899 god- 

 kände Vetenskaps-Akademien förslaget och uppdrog åt professor Bergianus att 

 igångsätta arbetet. Detta utfördes på så sätt, att grundläggningsarbetena, bas- 

 sängens gjutning av betong, eldningshuset och rörledningarna utfördes av 

 ingenjör Sv. Jehander för en kostnad av 12,000 kronor, varjämte firman 

 Schmidt & Schlieder, Leipzig, fick ombesörja uppbyggandet av järnstom- 

 men med tillbehör för ett pris 9,565.80 tyska riksmark. All glasinsättning 

 överläts åt herr GuSTAF Fr. SVENSSON, Stockholm, och krävde detta arbete 

 en kostnad av 2,552.69 kronor. F2mot slutet av år 1899 var detta växthus 

 färdigbyggt och hade det då dragit en kostnad av c:a 27,630 kronor. Dess 

 utseende framgår av bilderna 98 och 99. Det mäter 18. 5 meter i diameter 

 samt invändigt 7.5 meter från golvytan upp till kupolens spets. Dess inre 

 upptages till största delen av en centralt liggande bassäng om 10 meters inre 

 diameter och 0.6 (i mitten 1.2) meters djup, vilken avsägs för kulturer av större 

 tropiska vattenväxter, specielt Victoria regia. Runt om denna finnes ett antal 

 smärre bassänger för mindre arter, varjämte plats där även beretts för ett be- 

 gränsat antal tropiska landväxtformer. Följande år, 1900, erhöll växthuset 

 sin första växtuppsättning och dä odlades redan och blommade där Victoria 

 regia. Av en anteckning, jag funnit, från de första åren av växthusets exi- 

 stens, framgår, att dä en mycket stor kollektion av orchidéer och epi fy tiska 



' Här må även beträffande lav-vegetationen pii denna ålderstigna tall anföras följande av Lektor 

 G. O. Malme 1899 gjorda anteckning: ''På nordöstra sidan: huvudmassan av lav- vegetation en ut- 

 göres av Parmelia physodes (L.) steril och sorediös. Dessutom finnas: Evei-nia pru/tasiri {L.), några. 

 få svagt utvecklade, starkt sorediösa e.xemplar; Usnea barbata (L.) *hUta (L.) tämligen sparsamt 

 och starkt sorediös; Parmelia ambigna Ach., ned emot marken, steril och tämligen sparsamt; fyllo- 

 kladier av en Cladonia, sannolikt Cl. digitala (L.), ned mot marken; Lecidea ostreata (Hoffm.), i 

 synnerhet ned mot marken, steril och sparsamt; Chcenotheca trichialis (Ach.), ymnigt på en smal 

 längsgående zon av stammen; Chainotheca chrysocephala (Ach.), sparsamt och i knappt bestämbara 

 exemplar. På östra sidan växa Parmelia physodes (L.) svagt utvecklad och Evernia prunasiri (L.), 

 ymnigare och bättre utvecklad än pä den nordöstra och norra sidan. På den södra och västra 

 sidan saknas lav-vegetationen fullständigt." 



2 På den 1891 upprättade kartan finnes detta utritat såsom ett projekt ställt pä framtiden 

 WiTTROCK tänkte sig dess läge inom övre delen av det nuvarande vårväxtpartiet och har på kartan 

 angivit dess längd till 47 m., således en rätt ansenlig byggnad. 



