ROB. E. FRIES. BERGIANSKA TRÄDGÅRDENS HISTORIA I 88 5 I9I4. 1/ 



kakteer fj??/>sa//s-arter) där odlades. Dessa, för vilka växthuset ej visat sig 

 passande, hava till största delen gått under, men däremot hava talrika andra 

 märkliga växtformer, speciellt vattenväxter, där frodats och nått vacker utveck- 

 ling. Som den märkligaste av dessa torde kunna framhållas Victoi'ia criiziana 

 d'Orb., vilken där introducerades och blommade år 1904 och som sedan dess 

 jämte sin äldre släkting regia varit en årlig prydnad för växthusets bassäng. 

 De första plantorna av denna då föga kända art härstammade från av dr 

 G. O. Malme i södra Mattogrosso insamlade frön och torde hava utgjort de 

 första i europeiska Victoria-\\w?<&-n odlade exemplaren av denna numera i dessa 

 allmänt förekommande art. Genom sitt Victoria-\m& erhöll trädgården även 

 en sevärdhet, vilken särskilt under de första åren i hög grad uppskattades av 

 den besökande allmänheten och som otvivelaktigt varit av ej ringa bildande 

 betydelse för botaniskt och hortikulturellt intresserade kretsar. Det är därför 

 också att hoppas, att WlTTROCKS plan angående även det andra växthuset 

 inom en ej alltför lång tid måtte kunna realiseras. 



Under de allra första åren av den nya trädgårdens tillvaro måste natur- 

 ligtvis i densamma en hel del byggnader uppföras, för vilket allt WlTTROCK 

 i sin 1890 utgivna historik närmare redogjort. Med de sedan gammalt där 

 kvarstående husen inberäknade funnos nämnda år på den av Stiftelsen dispo- 

 nerade marken följande, nämligen inom den botaniska avdelningen professors- 

 bostaden, direktörsbostaden och en övervintringskast, inom den praktiska av- 

 delningen en elev- och kontorsbyggnad, ett boningshus (»portvaktstugan») in- 

 vid Frescati järnvägsstation, två växthus och 2 roskaster, tvenne byggnader i 

 närheten av nämnda växthus, innehållande stall, redskapsbodar, packningsrum 

 m. m. samt en tvättstuga. Vid övertagandet av Gustafsborgsområdet följde 

 sedan ytterhgare de två där befintliga smärre boningshusen jämte stallbyggnad. 

 Av alla dessa byggnader har under professor WlTTROCKS tid blott den i den 

 botaniska avdelningen befintliga övervintringskasten såsom ej fyllande sitt ända- 

 mål (omkring år 1905) borttagits. Däremot hava å andra sidan ytterligare 

 ett par tillkommit. Vid inköpet av byggnaderna å Gustafsborg erhölls även en 

 mindre trädgårdspaviljong, vilken flyttades därifrån och uppsattes pä krönet 

 av kullen i den botaniska avdelningen och i vilken uppställdes och förvarades 

 en del märkligare museiföremål, under årens lopp tillvaratagna inom träd- 

 gården eller erhållna från andra håll (tavl. 13 och 100). En andra, denna 

 liknande paviljong nybyggdes 1901 för samma ändamål och förlades strax 

 bakom föreständarebostaden. Är 1908 uppfördes på en dominerande plats 

 uppe på högsta kullen vid Gustafsborg en tornbyggnad i tre våningar, avsedd 

 huvudsakligast för förvaring av trädgårdens karpologiska samlingar. 1 Bland 

 större ombyggnader må här för fullständighetens skull omnämnas en 1898 

 utförd, till lektionssal avsedd tillbyggnad till direktörsbostaden, omändringen 

 av ett av ros-kasterna till ett mindre växthus samt förändringen av stallbygg- 

 naden vid Gustafsborgr till ett bostadshus. 



' Detta museum- och utsiktstorn, som uppfördes av Aktiebolaget G. Johnsson & C:o, för en 

 kostnad av 3,650 kronor, efter ritningar uppgjorda av arkitekten O. Lindberg, undergick efter 

 WlTTROCKS tid 1916 en genomgripande restauration och samtidig ombyggnad i enlighet med ett av 

 arkitekt R. Hjort h upprättat förslag. 



