ROI!. E. FRIES. BERGIANSKA TRÄDGÅRDENS HISTORIA 1885 I9I4 21 



tember erhöll avsked frän sin intendentsbefattning, tog dock denna en ej ringa 

 del av WlTTROCKS arbetsfyllda tid i anspråk. Nämnda dag bildar i viss mån 

 en vändpunkt i den Bergianska stiftelsens historia, i det denna dä frigjordes från 

 sammankopplingen med Naturhistoriska Riksmuseet och allt ifrån den tiden 

 har den haft sin helt skilda personal. ^ Under nära nog på dagen ett decen- 

 nium fick sedan WlTTROCK ägna sina, oaktat åldern oförsvagade krafter ute- 

 slutande åt Bergianska stiftelsens bästa. 



En synnerligen god hjälp vid trädgårdens skötsel ägde WlTTROCK i de 

 båda män, vilka under hans tid innehade platsen som Bergiansk trädgårds- 

 mästare. Vid överflyttningen till den nya trädgärden medföljde den vid den 

 gamla frän 1872 anställde skicklige trädgårdsmästaren Erik JOITAN ERIKSSON. 

 Efter på begäran erhållet avsked efterträddes denne den i november 188S 

 av Nils Henning Lindström, förutvarande underträdgårdsmästare, vilken 

 sedan dess under hela WlTTROCKS levnad stod vid dennes sida och med in- 

 tresse, nit och skicklighet städse arbetade för stiftelsens bästa. Såsom under- 

 trädgårdsmästare efter denne var V. F. HoLM anställd V2 1889 — 'V3 1892, 

 F. A. LiLjE\v.\LL V4 1892— 'V3 1896 samt från sistnämnda dag C. L. Florin, 

 vilken under de mer än 20 år han beklätt nänmda plats i hög grad bidragit 

 till den utveckling, som trädgårdens praktiska avdelning under denna tid under- 

 gått. Arbetena på denna avdelning ökades emellertid under årens lopp, i sam- 

 band med den stegrade omsättningen, varför fr. o. m. år 1912 säsom ett särskilt 

 kontorsbiträde anställdes E. W. Ahun. 



Vad arbetena vid den botaniska avdelningen beträffar," så hade WlTTROCK 

 här under den första tiden en god hjälp i den Bergianska trädgårdsmästaren, 

 men i den mån den praktiska avdelningen allt mer tog dennes arbetskraft i 

 anspråk, lades på WlTTROCKS skuldror en stor del av den arbetsbörda, träd- 

 gärdsmästaren vid andra botaniska trädgårdar har sig ålagd. År 1890 an- 

 ställdes en särskild arbetsförman vid den botaniska avdelningen; såsom sådan 

 tjänstgjorde J. A. CARLSSON till 1893, Hj. KARLSSON 1893—94 samt O. D. 

 Peterson 1896 — 99. Dessa förhållanden kunde emellertid i längden ej fortgå, 

 utan föreslog WlTTROCK i början av 1894 att en särskild trädgårdsmästare 

 skulle anställas, på vilken det närmaste ansvaret för skötseln av växtmaterialet 

 i den botaniska avdelningen skulle vila. Till förste innehavare av platsen 

 i fråga utsågs C. V. HARTMAN (sedermera, från år igo8, professor och inten- 

 dent för Riksmuseets Etnografiska avdelning). Den i oktober 1895 frånträdde 

 denne befattningen i fråga, vilken först 1898 åter besattes, i det då I. ÖRTEN- 

 DAHL utsågs till innehavare av platsen, där han under 2 V2 års tid, till den 

 30 september 1900, kvarstod. Den i januari följande år efterträddes han av 

 O. D. Peterson, vilken sedan under hela Wittrocks tid tjänstgjorde och 



1 Även de av Vetenskaps-.^kademien tillsatta inspektores utsagos t. o. m 1904 gemensamt för 

 Riksmuseets botaniska avdelning och Bergianska stiftelsen. Efter detta är valdes dessa oberoende 

 av varandra. Såsom inspektores för den Bergianska stiftelsen hava under den tid, denna haft sitt 

 hem vid Frescati, följande funktionerat, nämhgen: professor H;. Holmgren, 1877 — 86, professor 

 Ch. Loven 1885—1904, generaldirektör M. Huss 1886-90, justitierädet C. G. Hammarskiöld 1890 

 —98, professor C. J. Rossander 1898—1901, överdirektör P. E. Sideneladh 1901 — 04, professor 

 J. Eriksson och professor J. P. Klason 1905 till innevarande är. 



