40 ERIKSON, SANDFLORAN I ÖSTRA SKÅNE. 
tion. Han påstod, att blott dessa ringformiga kanaler, icke 
några i pallisadernas längdriktning gående intercellularer, 
hos dessa växter voro utvecklade. Ringkanalerna skulle 
endast kommunicera parallelt med bladets yta. Jämte dessa 
ringkanaler förekomma nämligen enligt TScHIRCH större inter- 
cellularer, också löpande parallelt med ytan mellan två cell- 
rader, hvilka liksom äro reservoarer för det undre cellagrets 
ringkanaler. Vattengasen skulle genom denna inrättning få 
tillryggalägga Zzigzagformiga banor, innan den nådde ut. 
Emellertid hafva GILG,! ScHMIDT? och senast SCHULZE? visat, 
att så icke är förhållandet, utan att äfven parallelt med 
pallisaderna löpande mellanrum finnas, hvarigenom TscHIRCHS 
tolkning sålunda förfaller. 
Hos några gräs, Carex arenaria och Juncus balticus, har 
jag observerat dylika i organets längdriktning förlöpande 
intercellularer, men därjämte förekomma äfven vinkelrätt 
mot ytan gående cellmellanrum, hvarför man icke heller här 
kan tillskrifva »gördelkanalerna» någon specielt transpira- 
tionshämmande funktion. 
Hos Salsola Kali finnes en central voluminös vattenväfnad, 
hvilken upptager större delen af bladets tvärsnitt (jmfr ARE- 
scHovGe 1). I bladen af Carex arenaria förekomma grupper af 
tunnväggiga celler, som sakna formadt innehåll, inströdda i 
assimilationsväfnaden, hvilka utan tvifvel äro att uppfatta 
som vattenceller (jmfr WARMING 1). De finnas äfven hos 
Carex obtusata. 
Anatomiska tillpassningar i det underjordiska systemet. 
Alla de af mig undersökta sandgräsen, Juncus balticus, 
Carex arenaria och Carex obtusata samt de båda sandlilje- 
arterna (Anthericum) utmärka sig genom en synnerligt stark 
utveckling af rotens endodermis. Alla dessa arter hafva en 
u-formigt förtjockad »Schutzscheide». Hos Corynephorus ca- 
nescens, Koeleria glauca, Festuca rubra 8) arenaria och An- 
thericum-arterna är strängslidan icke förstärkt af några inre 
! GiLG, E., Z. vergl. Anatomie d. xerophilen Familie der Restiacee (Engl. 
Jahrb. 13). ö 
3C HMIDT, Uber den Blattbau einiger xerophilen Liliifloren (Bot. C. 1891). 
SCHULZE, R., Beiträge z. vergleichenden Anatomie d. Liliaceen etc. 
fa fan i: 
(SA) 
