FUGLENE VED NAKKEBØLLEFJORD. 

 TREDJE AFSNIT. 



FREDNING AF FUGLE PAA SANATORIETS GRUND. 



Saaledes som Sanatoriets Beliggenhed var valgt, var i Hoved- 

 trækkene Betingelserne givne for, hvad man kunde vente af 

 Fugleliv i Egnen. At gribe ind og gøre noget for at skaffe flere 

 Fugle her omkring, i Inddæmningen, i Skoven eller paa Fjor- 

 den, var ikke Enkeltmands Sag, naar han da ikke var saa 

 velforsynet med Midler, at han kunde leje Jagtret og holde 

 Fred over Fuglene paa store Strækninger. Hvad jeg har for- 

 maaet at udrette for Fuglene udenfor Sanatoriets Grund er 

 ogsaa kun beskedent. Derimod har jeg nok forsøgt indenfor 

 selve det Omraade, der tilhører Sanatoriet, at gøre et og andet 

 for at frede Fuglene og holde dem til, skaffe dem gunstige 

 Livs- og Ynglebetingelser. Hvilke nogle af disse Betingelser er, 

 og hvad jeg har gjort for at skaffe dem til Veje, skal jeg for- 

 tælle lidt om i det følgende. Nogle af mine Foranstaltninger 

 har vist sig at være rigtige og har bragt gode Resultater, andre 

 er mislykkedes. 



Fredning i Almindelighed. En given Ting er det, at 

 ingen fortrædiger F'uglene her paa Sanatoriets Grund; der jages^ 

 fanges og dræbes ikke, udover hvad der er nødvendigt for at 

 beskytte Menneskenes Interesser. At der i Sanatoriets Omgivel- 

 ser færdes mange Mennesker paa de samme Steder, hvor Fug- 

 lene færdes, at Folk spadserer Hge forbi de Pladser, hvor Fug 

 lene har Reder, det skræmmer dem ikke. Jeg vilde snarere 

 sige, at en stor Del Fugle holder af Menneskenes Nærhed, hvad 

 Grunden saa end kan være; Eksempler er der nok af: Forstue- 

 svalerne bygger rundtom i Gange og Værelser paa Sanatoriet , 

 hvor Mennesker færdes ud og ind, Graa Fluesnapper og Solsort 

 i Liggehallerne med Udsigt til et halvthundrede Mennesker, der 

 kommer og gaar Dagen igjennem i et Par Meters Afstand fra 

 Rederne; Spurve og Bogfinker kommer ind paa Sovestuerne 



1 



