77 



LOM VIE; isl.: Långvia, Svartfugl (^f7r/a /rof/e^. Af Alkefuglene 

 er Lomvien langt den talrigste paa Island. Den gennemsnitlige 

 aarlige Fangst udgør ca. 81,000; men Antallet kan variere mel- 

 lem 45,000 og 130,000. De fleste fanges paa 'Drangey i Skaga- 

 fjorden, hvor Antallet enkelte Aar kan løbe op til 90,000 (1900 

 og 1901). Skønt der under Navnet »Svartfugl« eller »Bjergfugl« 

 ogsaa menes U. arra og Ceppluis gnjlle, er det dog hovedsagelig 

 V. troile, der er Genstand for Fangst. 



Fuglen fanges nærmest for Fjerenes Skyld, og disse bruges 

 for det meste i selve Landet. Eksporten af Fjer er gennemsnit- 

 lig omkring 3,000 Pd. aarlig; men største Delen af disse er vist- 

 nok af Lunden (Fraterciila arctica) , hvoraf der aarlig fanges 

 ca. 220,000 Stk. 



Paa Fuglebjergene rundt omkring Landet findes Lomvien 

 ynglende. I Slutningen af Maj eller de første Dage i Juni læg- 

 ger Hunnen ét, i Forhold til Fuglens Størrelse meget stort Æg, 

 der ofte varierer saavel i Grundfarve som Tegning. 

 Æggets Længde og Bredde: 

 70 mm 46 mm 



91 » 56 » . 



KORTNÆBBET LOMVIE; isl.: Stuttnefja (Uria arra). Denne 

 yngler ligesom foregaaende Art paa Fuglebjergene, men kun i 

 ringe Antal. Til Vestmann^øerne kommer den i Midten af Fe- 

 bruar og forlader igen Øerne i Slutningen af August. I Begyn- 

 delsen af Juni lægger den ét Æg. 



Æggets Længde og Bredde: 

 75 mm 46 mm 



82 » 53 » 



TEJSTE; isl.: Teista, Teistukofa (Ungerne) (Cepphiis grylle). 

 Denne Art forekommer ligeledes ynglende paa mange af Landets 

 Fuglebjerge og nogle Steder ret talrig, saaledes i Snæfellsnes 

 Syssel, ved Reykjafjord i Isafjords Syssel, Broddaneshrepp i 

 Stranda Syssel, Hofshrepp og Ripurhrepp i Skagafjord Syssel, 

 paa Grimsø og Vestmannøerne. 



Til Vestmannøerne kommer den i Midten af Marts og træk- 

 ker bort i August. I Begyndelsen af Juni lægger den 2, sjæld- 

 nere 3 Æs. 



