98 



Torn (Fig. 47) og allerede var halvt opædt. Jeg afskar den tørre 

 Tjørnegren med Musen paa for at tage den hjem til Fotografe- 

 ring, og Ungerne blev ganske roligt siddende, medens jeg tog 

 den; Hannen satte sig op paa Telefontraaden lige overfor, hvor 

 den gav sig til at kvidre sin ejendommelige og saa sjældent 

 hørte Sang. 



STOR TORNSKADE (Laniiis exciihitor). Det er kun ganske 

 enkelte Gange, jeg har set den her i Egnen. 24 Februar 1912 

 saa jeg en i Skoven, og 28 Februar, da jeg sad og spiste i Sa- 

 natoriets Spisestue, saa jeg den sidde paa det højeste Sted, den 

 overhovedet kunde komme til indenfor en vid Omkreds, nemlig 

 paa Lynaflederen paa Sanatoriets Skorsten; det er jo et Kende- 

 mærke for denne Art, at den næsten altid sætter sig paa et højt 

 Sted, vel sagtens for at kunne spejde ud ; derfor gav Linné den 

 ogsaa det latinske Artsnavn Exciibitor = Vægteren. 



PIROL (Orioliis galbula). Den skønne, gyldne og sorte Pirol, 

 Biilowslægtens Vaabenmærke, træffes her af og til, men i det 

 hele sparsomt. Dog tror jeg, at den paa Egnen ikke er 

 helt ualmindelig; der er berettet mig om dens Forekomst fra 

 flere Steder, og først i August 1916 saa jeg en ganske ung 

 Fugl, der var skudt V2 Mils Vej herfra, ved Lindevads Mølle. 

 Nogle faa Gange har jeg hørt den her omkring; tre Gange ganske 

 tidligt om Morgenen, da den satte sig fløjtende udenfor mine 

 Vinduer, men straks efter drog bort igen. I 1915 fejrede jeg 

 Grundlovsdagen ved at gaa en Tur i Skoven for at se paa 

 Fugle; bedst som jeg gik, hørte' jeg Pirolen fløjte fra Toppen af 

 en Eg nær ved, og det lykkedes mig to Gange at faa Øje paa 

 en Hun; senere blev den i et Par Timer ved at fløjte paa samme 

 Sted, men var derefter borte ^). 



Pirolens smukke to- eller tretonede Fløjt, der i Klangen min- 

 der om Solsortens Stemme, er vel en af de lettest kendelige 

 Fuglerøster, som jeg mange Gange har haft Lejlighed til at høre 

 i Skovene i Berlins Omegn, hvor Fuglen er almindelig. 



DIGESVALE (Hiriindo riparia). Saavel ved Sanatoriet som 

 i den nærmeste Omegn er Digesvalen en meget * talrig Fugl. 

 Steder, hvor den kan yngle, findes der nok af; paa Store 

 Svelmøs Klinter bygger den i Hundredevis, har en Koloni ved 

 Stranden paa Fjordens Østside, bygger i Sanatoriets Grusgrav 



') I 1919 opholdt den sig her i Skoven hele Sommeren, 3'nglede sikkert. 



