142 



Vinter. I de første Aar, jeg boede her, saa jeg den saa godt 

 som ikke; første Gang jeg traf den, var i Vintren 1911 — 12, da 

 der her ved Sanatoriet nogle Gange saas en Flok. 30 Juni 1912 

 saa jeg i Parken en Flok udfløjne Unger, og et Par Gange i 

 Løbet af Efteraaret saa jeg nogle. I 1913 ynglede den vistnok 

 om Sommeren i Parken, saas enkelte Gange om Efteraaret. I 

 Vintren 1914 — 15 færdedes stadig i Parken og Haven en Flok 

 af de smaa rastløse Fugle paa henved en Snes. De er ikke til 

 at iagttage i Ro som andre Fugle, idet de ustandselig er i Be- 

 vægelse i Toppen af Træer og Buske. 



13 Maj 1915 fik jeg i Skoven her Øje paa 2 Halemejser, der 

 var travlt beskæftigede med at bygge Rede, ca. 13 Meler oppe i 

 en Kløft i et Egetræ. I min Kikkert saa jeg snart, at Fuglene 

 var forskellige, den ene var en typisk Halemejse med hvidt 

 Hoved, den anden en meget udpræget Fugl af Racen rosea. Jeg 

 nedskrev Fuglens Udseende, medens jeg saa paa den: Langs 

 Hovedets Sider gik 2 sorte Længdebaand, der forenede sig i 

 Nakken. Undersiden var stærkt rosafarvet, medens Skulder- 

 fjerene var kraftigt rustrøde. Jeg havde Lejlighed nok til at 

 iagttage Fuglene, dels ved Reden, dels medens de fløj omkring i 

 nogle Pilebuske ganske nær mig; 16 Maj byggede begge Fugle 

 ivrigt paa Reden, der var halvfærdig; 22 Maj var Reden færdig- 

 bygget men desværre ødelagt; en Maar eller et Egern havde 

 været oppe ved den og flænget den paa Siden. 



Det viser sig heraf, hvad iøvrigt ikke var ukendt, at der her 

 i Landet kan træffes Halemejser med de Kendetegn, som Hale- 

 mejserne paa de britiske Øer og i en Del af Vesteuropa og de 

 vestlige Dele af Mellemeuropa har — først og fremmest den 

 brede sorte Stribe paa hver Side af Hovedet. Men min Oplevelse 

 viser yderligere, at de to Former ikke blot lever sammen her, 

 men endog parrer sig, hvad i hvert Tilfælde ikke før er offent- 

 liggjort her fra Landet. Da jeg nu var bleven opmærksom paa, 

 at den mørkhovedede Form fandtes her, saa jeg selvfølgelig 

 nøje efter, hver Gang jeg traf Halemejser siden, og ikke uden 

 Resultat; jeg skal blot her indskyde den Bemærkning, at de unge 

 Fugle, ogsaa af den almindelige Form, indtil den første Fæld- 

 ning alle har mørkt Hoved. I December samme Aar saa jeg 

 først en Flok med lutter hvidhovedede Individer men 22 De- 

 cember 3 sammen, hvoraf de 2 havde mørkt Hoved; 14 Marts 

 1916 atter en lille Flok med mindst en mørkhovedet imellem. 



