62 



af en rigere Planteverden, fandtes der dengang hverken i Dan- 

 mark eller paa den skandinaviske Halvø Livsbetingelser. Efter 

 at Isen havde trukket sig tilbage, holdt Fuglene deres Indtog 

 i Nordeuropa fra to Sider, fra Vestsibirien og fra det vestlige 

 Mellemeuropa. 



Sverige fik sin Fauna for en stor Del over Nordrusland — 

 Finland, altsaa fra vestsibiriske Elementer. Den danske Fauna 

 derirhod indvandrede over Nordvesttyskland, og den bestaar 

 derfor hovedsagelig af vesteuropæiske Elementer. Ikke ret mange 

 Arter naaede ud over Danmarks nordlige Grænser. (De danske 

 Øer stod under Ancylustiden paa den ene Side i Forbindelse 

 med Sverige, paa den anden med Halvøen Jylland.) Her maa 

 nævnes: Coccothraiistes coccothraustes (Coccothraustes uiilgaris), 

 Chloris chloris (Ligiirinus chloris), Acanthis cannabina (Cannabina 

 linota), Emberiza calandra, Anthiis mosellamis (Anthus campestris), 

 Dryobates mediiis (Dendrocopiis mediiis), (Jtis tarda, Streptopelia 

 tiirtiir (Turtur auritus typicus), Perdix perdix (Perdix cinerea), Co- 

 turnix coturnix (Coturnix communis), Podiceps griseigena (Podi- 

 cipes griseigena). 



Ikke en eneste Art har lagt Vejen over den midlertidige Land- 

 bro for at naa fra Sverige ned til Nordvesttyskland. Naar jeg 

 her bruger Begrebet Art (Species), saa forstaar jeg derved den hele 

 Mængde af alle Parrings forbindelserne, der indbyrdes er saa 

 nærstaaende, at de, uden at vælge, parrer sig med hinanden, og 

 (ved morfologisk Divergens) frembringer Bastarder, hvor der gives 

 dem Lejlighed til Hybridisation. 



Arten er nu ikke den laveste systematiske Enhed. Indre 

 Paavirkninger (Udviklingstendens) saa vel som ydre (Klima) har 

 stedse haft Indflydelse og har modvirket Kendetegnenes Kon- 

 stans. Derved opstod de geografiske Racer (Subspecies), som til- 

 sammen danner Artsbegrebet. For at udtrykke Modsætningen til 

 Species benytter Systematiken her den ternære Nomenklatur. 

 Til den videnskabelige Terminus, der bestaar af Slægts- og Species- 

 navnet, føjer den et tredie Navn, nemlig den geografiske Races. x\f- 

 gørende for Spørgsmaalet, om vi skal adskille en Form som 

 specifik eller subspecifik forskellig fra en anden, er ikke Farveejen- 

 dommeligheden, men det er udelukkende Fuglenes fysiologiske Ad- 

 færd: Hvis de kan skyde deres Beboelsesomraader ind i hinanden 

 uden at blande sig (sexuel Aversion), saa er de artsforskellige: 

 men hvis de derimod regelmæssigt parrer sig langs Grænserne 



