147 



noget. Sne kender man ikke meget til; Nedbøren falder navnlig 

 i defi sj^dafrikanske Sommertid. I den sydækvatoriale Vinter 

 1911 kunde Termometret i Pretoria vise en Kuldegrad for den 

 koldeste Nattetime af indtil -h 5° C.^, medens Temperaturen om 

 Dagen løb op til + 15*^ C. — Landet ligger jo henved et Par 

 Tusinde m over Havoverfladen. Og i Transvaals Vintermaane- 

 der blæser det haardt fra Vest; ofte er det ligefrem Storm, kold 

 og tør, saa Storkene maa være ret haardføre for at holde det ud. 



I Syd-Afrikas Sommer 1911 var den laveste Varmegrad om 

 Natten + 23 ** C, medens Termometret om Dagen løb op til 

 over + 40*^ C. 



Storkene yngler ikke i TransvaaP og bygger heller ikke Rede 

 til at sidde paa. Stort Sønden for 32'' s. Br. er det ikke almin- 

 deligt at se dem^; dog kan man træffe dem ogsaa her, endog i 

 store Flokke, men i Reglen ikke mange Dage ad Gangen. 



De Barys Beretning fra det nordlige Natal. De føl- 

 gende Meddelelser stammer fra Hr. de Bary, den samme, som 

 sendte mig Efterretning om Stork Nr. 710 (31). Allerede saa 

 langt tilbage som i 1863 drog han ud til Sydafrika, saa han er 

 jo en gammel, veltjent Landmand, hvis Ord har nogen Vægt. 



Han skriver, at der for 50 Aar siden var flere Storke i Natal, 

 end der er nu. Man kan ikke aldeles bestemt sige, naar Stor- 

 kene ankommer til Landet; det beror paa F'ugtighedsforholdene 

 i Atmosfæren. Saa længe det er Tørke, viser de sig ikke; først 

 efter rigelig Regn kommer de, saadan omtrent ved Slutningen 

 af Oktober eller i Begyndelsen af November. De kommer ikke 

 i Flokke, som i andre Dele af Afrika, og flyver heller ikke ret 

 højt. Kun to Gange har Hr. de Bary set Storke svæve meget 

 højt til Vejrs; det ene Tilfælde ligger saa langt tilbage i Tiden, 

 at Hr. de Bary ikke erindrer de nærmere Omstændigheder læn- 

 gere; den anden Gang var, kort inden han fandt 710 i April 

 1912; da opdagede han nogle Stykker meget højt oppe over sig, 

 saa højt, at det var lige netop, han kunde se dem. Det almin- 

 deligste er, at man ser Storkene gaa i Græsset, to eller tre sam- 



^ Og det kan blive koldere endnu (se 27). 



~ Bekræftes under 23 og 32. Meddelere fra S. Rhodesia, Nord for Trans- 

 vaal, og fra Oranje Fristat, Syd derfor, kender heller ikke noget dertil (20 

 og 26. Sign. ogsaa 24 samt 28 og S. 149). 



* Der er faldet en dansk Ringstork paa 33° 34' s. Br. (29) og en anden 

 paa 33" 39' s. Br. (30). 



