166 



ligger meget nærmere at forklare Fuglenes Drageflugt efter Mølle- 

 vingeteorien. En Maages Vinge f. Eks. er netop bygget saaledes, 

 som la Cour mener, den ideale Møllevinge skal bygges: med 

 stort Smig^ inde ved Stammen — i dette Tilfælde Vingeskaalen 



— og med aftagende Smig indtil negativt ud efter Vingespidsen 

 og dertil indstilleligt (af selve Fuglen). 



En Fugl med udspilede Vinger er at sammenligne med en 

 tovinget, vandret stillet Mølle, men hvor Vingerne er rigget mod- 

 sat hinanden. En saadan Mølle vil ikke dreje rundt, men have 

 Bestræbelse efter at gaa frem imod Vinden, og en vingeskudt 

 Fugl ser man dreje rundt som et faldende Ahornsfrø, saaledes 

 at Farten bliver venstreom, hvis den venstre Vinge er knækket, 

 og højreom, hvis det er den højre, der har taget Skade. 



Lilienthal har heller ikke haft Øje for en Del af Dragefly- 

 vernes særlig indrettede Vingespidser, — nogle af de bedste Drage- 

 flyvere, Maagerne, har jo ikke indskaarne Svingfjer, men Vinge- 

 spidsen er næsten lige saa bred som selve Vingen, hvilket, mener 

 jeg, er æquivalent. De indskaarne Svingfjer kan sammenlignes 

 med en Vindrose, og ifølge la Cour er Fordelen ved en saadan 

 sammenlignet med den alm. hollandske Vindmølle den, al hin 

 kan arbejde ved svagere Vindstyrke end denne; den kan gaa lang- 

 sommere rundt og er derfor særlig anvendelig f. Eks. ved Pumpe- 

 arbejde. De Fugle, som altsaa er udrustet med »Vindroser«, 

 har et Hjælpemiddel, som kan sætte dem i Stand til at sejle, 

 selv om Vinden er svag, og dette er af Vigtighed for dem. Den 

 graa Kærhøg har et større Flyveareal i Forhold til Vægten end 

 en Maage af samme Størrelse og er tillige forsynet med herlige 

 »Vindroser«. Den kan sejle i endnu svagere Vind end en Maage 

 og altsaa med langsommere Fart; dette er nødvendigt for den, 

 thi det Terræn, den bejager — Plantager, Lyngheder og Moser 



— er meget vanskeligere overskueligt end Vand, og den kan ved 

 at svæve lige over Plantetuer og Lyngtoppe faa Tid til at obser- 

 vere og gribe sit Bytte. 



Man vil sige, at Fuglenes Evne til at fylde sig med Luft i 

 Knogler og Luftsække sikkert er forskellig, og rimeligvis er denne 

 deres Evne til at gøre sig pneumatiske medvirkende ved Sejladsen. 

 Jeg maa dog overlade dette Emne til andre, da jeg ikke kan 

 tale med derom. 



^ Vinkelen imellem Stormbrædt og Vingeflade. 



