xxxrv' 



sok I'lnhcr és sok esztciulö munkája szük- 

 séges, s éppen ezért nagyon kiváiiatos volna, 

 ha e nehéz munkában Németország minél 

 több ornithologusa sietne Rurig támogatására, 

 egységes és ezéltudatos megfigyelésekkel egé- 

 szítve Id a kísérleti állomás adatait. Különösen 

 szükséges volna ez az annyira változatos táp- 

 lálékon s oly különböző életkörülmények közt 

 található madárfajokra nézve mint a varjúfélék. 



Ha ugyanis a kritika RöEin DR,-nak a varjú- 

 félék gazdasági szerepéről irt, nagy oda- 

 adással végzett tanulmányát* éppen a gaz- 

 dasági alkalmazást illetőleg nem fogadta osz- 

 tatlan helyesléssel, jórészben annak tulajdo- 

 nítom, hogy az általános érvényű tanulságok 

 gyakorlati alkalmazását még annál is több 

 helyi tanulmánynak kell megelőznie, mint a 

 mennyi Rork; rendelkezésére állott. Vizsgálati 

 módszerének érdemleges tárgyalásába mind- 

 addig nem fogok, a míg a hazai országos varjú- 

 vizsgálatot be nem fejeztem. Most csak azokra 

 az okfikra mutatok rá, melyek az említett mű 

 gazdasági irányban való teljes érvényesülését 

 gátolták. 



Az egyik ok az, a melyre Thienemann is 

 utal,** hogy éppen a helyi viszonyok tanulnul- 

 nyozásának egyik igen fontos tényezője, a 

 'kérdöív-renás.ter, Németországban nem vált be 

 a kívánatos mértékben s a szerzőnek c miatt 

 az adatgyűjtés e módjáról le kellett mondania. 



A másik okot abban keresem, hogy a német 

 Biologische Abtheilung-nál ez ideig még nincs 

 rendszeresítve a hazánkban oly jól bevált 

 Túküldetési intézmény^ mely az egyes kísérleti 

 állomások szakemberének módot nyújt arra, 

 hogy időnként a vidékre kiszállva, közvetlen 

 megfigyeléseket végezzen ; e közben az ügy- 

 nek a birtokosok, erdészek, gazdatisztek köré- 



* Die „Krähen Deutschlands in ihrer Bedeutung für 

 Land- und Forstwirtschaft". ^Vibciteu aus der biolog. 

 Abt. für Land u. Forstwirtschaft. Berlin 1900. 



** Ornith. Monatschrift. 1902. Nr. 11. p. 459. 



vorangclien müssen. Dazu sind al)er in Hin- 

 sicht auf die unen<lliclie Verschlungeuheit 

 solcher Untersuchungen viele und viele Jahre 

 umfassende Beobachtungen nöthig, und wäre 

 es deshalb sehr zu wünschen, dass in Deutsch- 

 land je mehr Ornithologen Rürh: zu Hilfe 

 eilen, um die Ergebnisse der centralen Ver- 

 suchsstation durch einheitliche und zielbe- 

 wusste Beobachtungen zu ergänzen. Es wäre 

 dies besonders für solche Arten sehr noth- 

 wendig, welche so vielfältige Nahrungsmittel 

 zu sich nehmen und unter solch verschieden- 

 artigen Verhältuisseu leben, wie die Krähen- 

 arten. 



Dass nämlich Dr. RörkTs mit voller Hin- 

 gebung durchgeführte Arbeit* über die öko- 

 nomische Bedeutung der Krähen eben be- 

 züglich der ökonomischen Verwendung von 

 der Kritik keine allgemeine Billigung fand, 

 glaube ich hauptsächlich in dem Umstände 

 begründet, dass der praktischen Anwendung 

 der allgemein giltigen Resultate noch mehr 

 an Ort und Stelle ausgeführte Studien 

 vorangehen müssen, als Dr. Rökig zur Ver- 

 fügung standen. Eine meritorische Bespre- 

 chung seiner Untersuchuugsmethode kann 

 ich erst nach Vollendung der ungarischen, 

 das ganze Land umfassenden Untersuchung 

 der Saatkrähe versuchen. Jetzt möchte ich 

 nur auf diejenigen Ursachen hinweisen, welche 

 der vollen Geltung des erwähnten Werkes 

 in ökonomischer Hinsicht im Wege standen. 



Eine Ursache ist die von Thienemann** 

 erwähnte, dass sich ein sehr wichtiger Fac- 

 tor der Untersuchung lokaler Verhältnisse, 

 nämlich das Fragebogen-System, eben in 

 Deutschland nicht in dem erwünschten Masse 

 bewährte und der Verfasser deshalb dieses 

 Modus des Dateusammelns entbehrte. 



Die andere Ursache finde ich darin, dass 

 sich in der Biologischen Abtheiluiig das Aus- 

 semhmgssi/stem, welches sich bei uns so gut 

 bewährte, noch nicht eingebürgert hat. Es 

 würde dadurch den Fachmännern der Ver- 

 suchsstationen Gelegenheit gegeben, sich zeit- 

 weilig an Ort und Stelle zu begeben, um 

 dort unmittelbare Beobachtungen zu machen ; 



• „Die Krähen Deutschlands und ihre Bedeutung 

 für Land- und Forstwirtschaft". Arl)eiten aus der 

 biolog. Abt. für Land- und Forstwirtschaft. Ber- 

 lin, 190U. 



'• Ornith. Monatsschrift 1902. Nr. 11, p. 459. 



