83 



A madàrvonulàs Magyarországon 

 az 1903-ik év tavaszán. 



A J^tngy. Orniih. Küzpoiil X. pH jelentése. 



Fcldolii'dztii Slhhnk Jakab. 

 a M. 0. K. asszisztense. 



E jelentések czélja egyrészt a vonulási 

 anyag kiadása, másrészt Magyarország vonu- 

 lási viszonyainak földerítése. Világos dolog, 

 hogy ilyen földolgozás csak anyagot és ada- 

 lékokat tud szolgáltatni a vonulási probléma 

 megoldásához, tehát nem lehet filyat várni 

 tőle. a minek meg nem felelhet, t. i. a vonu- 

 lás kérdésének egyetemes megoldását. Ezt 

 c-sak az egyes fajok egész elterjedési körére 

 kiterjedő feldolgozások fogják megadliatni. A 

 mit egy ilyen füldolgozást()l kivánni lehet, az 

 egy adott terület, tehát hazánk vonulási viszo- 

 nyainak a tisztázása. Az idei földolgozásban 

 is, melyet a nnir tiz év óta használt és bevált 

 módszerek alapján végeztem, ez a szejnpont 

 \iilt iránvadí'i. 



\ megfigyelési állomások délről észak felé 

 '/j fokra kiterjedő zónákba lettek sorolva, s 

 minden egyes zónában nyugat-keleti irány- 

 ban elrendezve. Alapja és czélja ennek az 

 elrendezésnek az. hogv közel egyforma északi 

 .szélességgel bíró állomásokat nyerjünk, tehát 

 niiutegy kiküszöböljük az északi szélesség- 

 hatását, miáltal szabadon érvényesülhet a 

 hypsometrikus befolyás és a keleti liosszűság 

 hatása. Az ily módon eli-endezett állomások 

 adatai azután számsorozatot adnak, a melyben 

 az egyes fa.jok fölvonulásálian nyilatkozó 

 jellemző és állandó elemek kifejezésre jutnak. 



.\ zónáknál lényegesen több fölvilágosítást 

 nMijtauak a ri'giiik középszámai, főleg ezek 

 alapján lehet megkülönböztetni és fölállítani 

 a különböző vonulási tyjnisokat. Kitűnt ugyanis. 

 hogy az egyes fajok fölvonulása merőben 

 külöidjöző egymástól ; léteznek vonulási typusok, 

 a melyek évről-évre bámulatos pontossíigyal 

 ismétlődniük. Az egyik ty|)nst a füsti fecskéről 

 neveztük el. jellemzi az, hogv a fólvonulása 



Der Vogelzug in Ungarn im Früh- 

 jahre 1903. 



A''. Jahrr-sbcrirht der Un//, (hiiilh. Cm/rale. 



Bearbeitet von Jakob Schenk, 

 Assistent der U. 0. 



Zweck dieser .Jahresberichte ist einerseits 

 die Publication des Zugsmateriales, anderseits 

 die Aufklärung der Zugsverhältnisse Ungarns. 

 Es ist klar, dass eine solclie Bearbeitung nur 

 Materiale und Beiträge zu der Frage des 

 Zugsproblems liefern kann, weshalb man der- 

 selben keine solche Fragen stellen darf, wel- 

 chen sie nicht gewachsen ist, näudich, die 

 Lösung des Zugsproblems, indem dies nur 

 Aufgabe solcher Bearbeitungen sein kann, 

 welche sich auf den ganzen Verbreitungskreis 

 der Ai'ten erstrecken. Was von einer solchen 

 Bearbeitung erwartet werden kann, das ist 

 die Aufklärung der Zugsverhältnisse eines 

 gegebenen (xebietes, also liier Ungarns. Auch 

 die heurige Bearbeitung wurde nach diesem 

 Gesichtspunkte, mit Benützung der seit zehn 

 Jahren angewandten und bewährten Methoden 

 durchgeführt. 



Die Beobachtungsstationen wurden in einen 

 halben Grad betragende, von .Süden nach 

 Norden fortschreitende Zonen getlieilt, und 

 im Rahmen dieser Zonen in west-östlicher 

 Richtung gruppirt. Grund und Zweck dieser 

 Gruppirung ist das Erhalteu solcher Stationen, 

 welche nahezu gleiche nördliche Breite be- 

 sitzen, also sozusagen die Elimination des 

 Einflusses der geographischen Breite, wodurch 

 der Einfiuss der östlichen Länge uinl Höhen- 

 lage frei hervortreten kann. Die Daten der 

 auf diese Weise gru|)j)irten Stationen erge- 

 ben dann eine Zahlenreihe, in welcher die 

 charakteristischen und constanten Elemente 

 in (b^ni Zuge der einzelnen Arten zum Aus- 

 di'Mcke kommen. 



\\'ichtigere Aufschlüsse, als die Zonen ge- 

 ben uns die Kegioneumittel, die Unterschei- 

 dung und Fixirung der Zugstypen konnte 

 hauptsächlich auf Grund dieser durchgeführt 

 werden. Es stellte sich nändich heraus, 

 dass fier Zugsverlaiif der einzelnen Arten 

 grundverschieden von einander ist. es existi- 

 ren Zugsty])en. welciie sich von Jahr zu 

 .lalir mit erst.iunliclicr Regelnlässigkeit vvie- 



11* 



