136 



A zónák középszáiiKiinaküss/.cIiiisoiiIitótMhlá- 

 zatii seiiiiiiit se iikuuI, aiiiiiit nem is niondliat 

 scniinit. Nem mondhat semmit nemcsak azért, 

 mert igen különböző teriileteket ölel föl egy 

 zóna, hanem főleg azért, mert nem egyenlő 

 neműek a benne levő adatok : egy részük 

 megtelepedési adat. a másik részük átvonulási. 

 Mig a megtelepedési adatdkra vonatkozóan 

 valószinüleg ki lehetne mutatni a fokozatos 

 késést észak felé, addig az átvonulási adatokra 

 nézve alig lehetne ilyen törvényszerűséget 

 találni. Ha már most összekerül ez a kétféle 

 adat — mert nagyon sok adatra nézve nem 

 tudjuk megállapítani, hogy megtelepedési-e vagy 

 átvonulási — akkor előáll ez a szabálytalan 

 sorozat, a mely következtetések levonására 

 nem alkalmas. 



A zónákba való csoportosításnak különben 

 sem az a czélja, hogy középszámokat nyerjünk, 

 hanem az, hogy kiküszöböljük az északi széles- 

 ség hatását. Közel egyforma északi szélesség 

 alatt fekvő állomások nem adhatnak nagyon 

 erősen különböző érkezési adatokat, hacsak 

 nem nagyok a hypszonietrikus különbségek, 

 vagy ha nincsenek más zavaró hatások. A zónák 

 adatai tehát nem különbözhetnek nagyobb mér- 

 tékben egymástól addig, a mig a zóna egyöntetű 

 területen halad végig ; vagyis a míg az alföl- 

 dön halad, addig egyneműek az adatok, a 

 mig a felföldön halad szintén egyneműek és 

 kis ingadozást mutatnak föl. Nagyobb inga- 

 dozások csak a két terület határán merülnek 

 föl. Ha pedig nem egyöntetűek az adatok, ? az 

 annak a jele, hogy ott egy idegen hatás 

 érvényesül, a melyet föl kell keresni. Erre jó 

 a zónás beosztás. Ha tehát a zónák adatait 

 mint számsorozatokat tekintjük, a melyeknek 

 a tulajdonságait kell megvizsgálnunk, úgy a 

 következőképen jellemezhetjük azokat: 



XLlV(í. A nyugati »-ész — Karsztvidék — 

 feltűnően késik. Az alföld egyöntetű ; a keleti 

 hegyvidék már nem az. Mart. 3. és Apr. 4. 

 márnagyon messzire esnek egymástól : Mart. 31, 

 Apr. 4. és Apr. 8. már a második átvonulási 

 hullámhoz tartoznak, a juely képviseli itt azt 



Die vergli'icheníU^ Tal)elle der Zoiienmittel 

 sagt uns nichts, wie sie uns im Grunde ge- 

 nommen auch nichts sagen kann, u. z. nicht 

 nur darum, weil eine Zone sehr verschieden- 

 artige Gebiete umfasst, sondern hauptsächlich 

 darum, weil die Daten einer Zone nicht gleich- 

 namig sind : ein Tlieil desselben bezieht sich 

 auf Besiedelung, der andere auf Durchzug. 

 AV'ähreiui man für die Besiedelungsdaten wahr- 

 scheinlich eine stufenweise Verspätung nach 

 Norden nachweisen könnte, würde man für 

 die Durchzugsdaten kaum eine solche Gesetz- 

 mässigkeit nachweisen können. Vermischt num 

 nun diese beiden Datenarten — weil man bei 

 vielen Daten nicht entscheiden kann, ob sich 

 dieselben auf Besiedelung oder Durchzug be- 

 ziehen — dann erscheint eine solche unregel- 

 niässige Reihe, welche zu Schlussfolgerungen 

 ungeeignet ist. 



Die Gruj)pirung nach Zonen hat ja auch 

 ansonsten nicht den Zweck, Mittel zu erge- 

 ben, sondern hauptsächlich den Einfluss der 

 geographischen Breite zu eliminiren. Statio- 

 nen, welche nahezu unter dem gleichen Breiten- 

 grade gelegen sind, können keine stark difife- 

 rirenden Ankunftsdaten ergeben, falls die 

 Höhenunterschiede nicht bedeutend sind, oder 

 keine anderen störenden Einflüsse mitwirken. 

 Die Daten einer Zone können daher nicht 

 bedeutend ditferiren, so lange die Zone ein- 

 heitliches Gebiet schneidet; d. i. so lange 

 die Zone in der Tiefebene fortschreitet, sind 

 die Daten einheitlich, so lange dieselbe 

 das Gebirge durchläuft, zeigen die Daten 

 wieder nur eine kleine Schwankung, sind 

 also wieder einheitlich. Grössere Schwankun- 

 gen kommen nur an der Grenze beider Ge- 

 biete vor. Wenn nun aber die Daten nicht 

 einheitlich sind, so ist das ein Zeichen, dass 

 hier ein fremder Einfluss mitwirkt, der auf- 

 gesucht werden muss. Diesem Zwecke dient 

 die Eintheilung in Zonen. Betrachten wir daher 

 die Daten der Zonen als Zahlreihen, welche 

 auf ihre Eigenschaften hin untersucht werden 

 müssen, so ergibt sich folgende Charakteri- 

 stik ders elben : 



XLlVfi. Der westliche Theil — das Karst- 

 gebiet — ausserordentlich spät. Tiefebene 

 einheitlich ; die östliche Erhebung schon nicht. 

 Der 3. i\Iärz und 4. April fallen schon zu 

 weit von einander weg; der 31. März, 4. und 

 8. April gehören schon zur zweiten Migra- 



