137 



a l'ont I'liilitctt idp.npii Iiatást, a mely az adatok 

 e.uyöiitctűségét megzavarja. 



XL^^ A Karsztvidék késő, a horvát domb- 

 vidék vegyes, részben átvonulási, részlten pedig 

 megtelepedési adatok. Az alföld egyöntetií, 

 ivivi've Xai)ijhecskerek adatát, a mely már 

 évek sora óta ilyen indokolatlaiiiil késő, való- 

 színűleg lokális hatások következtében. 



XLV(í. A Karsztvidék ismét feltűnő késő, 

 a horvát dombvidék vegyes. Az alföld egy- 

 (Hitetü. leginkább kiválik még Temesrckás. a 

 mely magasságánál fogva ugyan még az alföld- 

 höz tartozik, helyzeténél fogva azonban inkább 

 a keleti hegyvidékhez volna soroliiató. A keleti 

 hegyvidék egyöntetű területén nagyon külön- 

 böző jellegű szakaszok váltakoznak ; nyugati 

 része vegyes, közepe egyöntetűen korai ; a 

 keleti rész nyugati fele vegyes, vége pedig 

 egyöntetű, nagyon korai és többnyire tömeges 

 átvonulást jelző. 



Világos dolog, hogy ezen az egyöntetű 

 területen nem lehetnének akkora különbsé- 

 gek, ha a gólya itt mindenütt fészkelő madár 

 volna, vagyis, ha csak a hypszometrikus hatás 

 jiatározná meg az érkezés idejét. A nagy 

 különljségek tehát csakis átvonulási jelen- 

 ségekből következnek, a melyek függetlenek a 

 hypszometrikus befolyástól. 



XLVl. A dunántúl és alföld egyöntetű, csak 

 a hypszometrikus hatás következtében későbbi 

 a duuántúlnak ez á része, a hol fészkel még 

 a gólya. A keleti hegyvidékeken ugyan olyan 

 elosztás, mint a XLY« zónában. 



XL\'l«. Kevés adat. A dunántúlnak az a 

 része hol a gólya nem fészkel, már a maga 

 jellemző nagyon késő átvonulási adataival 

 szere|)el. A dunántúl tehát már nem egyöntetű, 

 mert az adatok nem egj'ucműck. Az alföld 

 egyöntetű, a keleti hegyvidék vegyes 



XLVli. Olyan mint XLVb. csak a keleti 

 l:i'gy\ idi'k keleti része kezd megkésni. 



XL\ II . (»hau mint XLVII. 



.\(iml;i Xll. 



tionswelle, welche den oben erwähnten frem- 

 den Eintluss bildet, welcher die Einheitlich- 

 keit der Daten stört. 



XLV. Das Karstgebiet spät; das croatische 

 Hügelland bunt, z. T. Durchzugs-, z. T. Be- 

 siedelungs-Daten. Die Tiefebene ist einheitlich, 

 mit Ausnahme von Nagyhecsherek, welche Sta- 

 tion schon seit Jahren immer so unbegründet 

 späte Daten ergibt, wahrscheinlich infolge 

 lokaler Verhältnisse. 



XLV«. Das Karstgebiet wieder auffallend 

 spät; das croatische Hügelland bunt. Die Tief- 

 ebene ist einheitlich ; am meisten diflferirt 

 Temesrékás, welche Station infolge der Höhen- 

 lage zwar nach der Tiefebene zugezählt wer- 

 den muss, ihrer geographischen Lage nach 

 aber mehr der östlichen Erhebung zugezählt 

 werden könnte. In dem einheitlichen Gebiete 

 der östlichen Erhebung folgen einander sehr 

 verschiedene Abschnitte : der westliche Theil 

 ist bunt, die Mitte einheitlich früh ; die west- 

 liche Hälfte des östlichen Theiles ist wieder 

 bunt, während die östliche Hälfte einheitlich 

 sehr früh ist und meistens Massenzüge auf- 

 weist. 



Es ist klar, dass ein solch einheitliches 

 Gebiet kaum so grosse DiflTerenzen aufweisen 

 könnte, wenn der Storch hier überall brüten 

 würde, d. h. wenn die Ankunftszeit durch 

 den hypsometrischen Einfluss bestimmt würde. 

 Die grossen Zeitunterschiede müssen daher 

 Folgen des Durchzuges sein, welcher von den 

 hypsometrischen Verhältnissen unabhängig ist. 



XLVI. Das Hügelland j. d. D. und die 

 Tiefebene sind einheitlich, nur ist dieser Theil 

 des Hügellandes, wo der Storch noch brütet, 

 infolge des hypsometrischen Einflusses etwas 

 später. Die östliche Erhebung verhält sich 

 wie in der XLV« Zone. 



XLVI«. Wenig Daten. Derjenige Theil des 

 Hügellandes j. d. D., in welchem der Storch 

 nicht brütet, erscheint schon mit seinen cha- 

 rakteristischen späten Durchzugsdaten. Das 

 Hügelland j. d. D. ist daher nicht mehr ein- 

 heitlich, weil die Daten nicht mehr gleich- 

 namig sind. Tiefebene einheitlich, östliche 

 Erhebung bunt. 



XLVII. Wie XLVI«, nur beginnt die Ver- 

 spätung im östlichen Theile der östlichen 

 Erhebung. 



XLVn«. Wie XLVII. 



18 



