138 



XLVIII. Az északi lu'syviflók ciivöntetű 

 területén igen kiilönl)öző adatok, szintén azért, 

 mert a gólya itt uem fészkel, tcliát átvonulási 

 jelenségekkel van dolgunk. 



XLVIII'í. Olyan mint XLVIII. csak feltűnő 

 a keleti rész nagy késése. 

 XLIX. Olyan mint XLVm«. 



Ez az elosztás évröl-éirre bámulatos pontos- 

 sággal ismétlődik, a mi egyrészt igen kedvező 

 fényt vet a megfigyelések megbízhatóságára, 

 másrészt azt bizonyítja, hogy a vonulás hatá- 

 rozott törvények szerint folyik le, a melyeket 

 az érkezési adatokkal jellemezni lehet. 



A régiók adatai is igen jellemzők és be- 

 szédesek, s teljesen megerősítik a zónák 

 eredményét. 



A Karsztvidék az ország legkésőbb vidéke, 

 rendesen a májusi átvonulási adatok jellemzik. 



A horvát dombvidék jellege teljesen azonos 

 a dnnántiili dombvidékkel. 



A dunántúli dombvidék vegyes adatokat 

 szolgáltat. Egyöntetű korai adatainak javarésze 

 megtelepedésre vonatkozik, a többi pedig fel- 

 tűnő késő átvonulási adat. Ez a uagj' késés, 

 mely a horvát dombvidéket és az adriai 

 tengerpartot is jellemzi oly prf>blémát ad föl, 

 a melyet ebben a keretben megoldani nem 

 tudunk. Egész izoláltan áll ez a csoport. 

 Utalhatnánk ugyan arra, hogy a terület nyugati 

 része már az elterjedés határát képezi az 

 Alpeseken innen s hogy a tőle délre fekvő 

 vizszegény Karszthegység nem valami csábitó 

 átvonulási terület a gólya számára, de az 

 érkezési adatok biztos alapját nélkülözvén, 

 ebben az irányban se kutathatunk tovább 

 megszabott keretünkben. 



^4 kis alföld kevés adatai egyöntetűen 

 koraiak. 



A nagy alföld egész kiterjedésében egy- 

 öntetűen korai ; az adatok 80 százaléka 15 

 napi. Mart. 17-től Mart. íU-ig terjedő inga- 

 dozáson belül fekszik. Átvonulási jelenségeket 

 itt is jegyeznek föl a megfigyelők, de mivel 

 az első átvonulás és a fészekhez való érkezés 

 ideje többnyii-e egybeesik, azért nem idézhetik 



XL\ 111. In (leni eiidit'itlichiMi (Jcbiete der 

 nördlichen Erhclìung dittcrircn die .Uüvuufts- 

 daten sehr stark, auch nur darum, weil der 

 Sttn'ch hier nicht mehr brütet, und man es da- 

 her ndt Üurchzugserscheinungen zu thun hat. 



XLVIIbf. Wie XLVIII, nur ist der östliche 

 Tlu'il auffallend spät. 



XLIX. Wie XLVIIIa. 



Diese Verfheilung der Daten wiederholt sich 

 von Jahr zu Jahr mit erstaunlicher Genauig- 

 keit, was einerseits ein sehr günstiges Licht 

 auf die VerlässUchk&it der Beobachtungeil 

 wirft, andererseits aber beweist, dass der Zug 

 nach bestimmten Gesetzen vor sich geht, welche 

 durch die Ankunftsdaten charakterisirt luer- 

 den köm leti. 



Sehr charakteristisch und sprechend sind 

 auch die Daten der Regionen, welche die Er- 

 gebnisse der Zonen vollkommen bekräftigen. 



Das Karstgebiet ist das späteste des Lan- 

 des und wü'd gewöhidich durch Durchzngs- 

 daten aus dem Mai charakterisiert. 



Der Charakter des croatischen Hügellandes 

 ist identisch mit dem des Hügellandes jenseits 

 der Donau. 



Das Hügelland jenseits der Donau ergibt 

 bunte Daten. Die einheitlichen frühen Daten 

 beziehen sich zum grösstcn Thcile auf Besiede- 

 lung, die anderen sind auffallend sjjäte Durch- 

 zugsdaten. Diese grosse Verspätung, welche 

 auch die adriatisclie Küste und das croatische 

 Hügelland charakterisirt, stellt ein Problem 

 auf, welches wir in diesen Rahmen nicht zu 

 lösen vermögen. Diese Gruppe steht ganz iso- 

 lii't da. Man könnte wohl daran erinnern, 

 dass der westliche Theil des Gebietes die 

 Verbreitungsgrenze diesseits der Alpen bildet, 

 und dass im Süden das wasserarme Karst- 

 gebiet kein verlockendes Durchzngsgebiet fin- 

 den Storch ist, doch kommen wir ohne die 

 positive Grundlage der Ankunftsdaten auch 

 damit nicht wiMtiM-. 



Die wenigen Daten der kleinen Tiefebene 

 sind einheitlich früh. 



Die grosse Tiefebene ist in ihrer ganzen 

 Ausdehnung einheitlich früh ; SO"/ü ''t'i' Daten 

 fällt in den 15 Tage betragenden Zeitraum 

 vom 17. bis 31. März. Die Beobachter be- 

 richten zwar auch hier von Dnrchzugserschei- 

 nungen, weil jedoch die ersten Durchzüge 

 und die Rückkehr zum Neste gewöhnlich zu- 



