139 



elő azt a tarka képet, a mit a miijdneni kizárólag 

 átvonulási területeken leliet észlelni. 



.4 l-defi heiiiiridéket igen korai átvonulási 

 adatok Jellemzik. Minthogy ez az átvonulás 

 liuzamosabb ideig tart, — a mi az egyes 

 állomások feljegyzései alapján igen élesen 

 kiválik — és az átvonulok nem frequentáluak 

 miiideu területet egyformán, azért egyes állo- 

 másokon csak a későbbi átvonulok jelennek 

 meg, a miért is meglehetős tarka a sorozat 

 — korai márcziusi és késői áprilisi adatok 

 vegyesen, sokszor egymás mellett — . Állan- 

 dóan föltűnő korai a legkeletibb rész — Brassó, 

 Háromszék és Csik — a hol tömeges is az 

 átvonulás. 



Az északi hef/yvidéket igen korai és igen 

 késői átvonulási adatok jellemzik. Igen erős 

 a késés az északnyugati részen, Ti'encsén, 

 Árva és Liptó megyékben, mig a keleti részek 

 a keleti hegyvidékhez sorakoznak. Állandóan 

 és föltűnő korai a bzepesség. E sajátságos 

 elosztás okait szintén az átvonulási jelenségek- 

 ben kell keresnünk. Positiv dolgot természete- 

 sen csak akkor mondhatunk, ha az egész elter- 

 jedési közre terjesztjük ki a földolgozást: az 

 átvonulási jelenségeknek csak egy szakasza 

 folyik le Magyarországon, se eléjük se végük 

 nincs itt. 



A régióknak itt adoit .jclli-ge évről-évre 

 ismétlődik a csillagászati jelenségek pontos- 

 ságával, a mi ismét szigorú tiírvényszerűség 

 nicilett szól ; implicite azt mondja ki, hogy 

 as átvonuló gólyák bizonyos vonulási utakat 

 tartanak be, a melyeket éiröl-évre frequentál- 

 nak közel ugyanabban az időben — már t. i. 

 aszerint a mint tavaszodik. Mert tiszta dolog, 

 hogy azok a gólyák, a melyek Brassó, Csik, 

 Háromszék megyékben már márczins közepén 

 tömegesen vonulnak, más területeket népesi- 

 tenek be, mint azok, a melyek Apr. végén 

 vonulnak Trencsénben vagy Árvában, vagy 

 éppen a dunántiilban. A korán vagy későn 

 érkezők jiedig mindig egy vidékhez tartják 

 magukat, Treucsén mindig késik, ellenben 

 Háromszék mindig korai. Nehéz elképzelni 

 valamely gólyatái'saságról, a mely az idén 



sammcnfallen. können diesí^lbeu nicht jene 

 Untersciiiede ergel)en, welche man in beinahe 

 ausschliesslichen Durchzugsgebieten wahr- 

 nehmen kann. 



Die östliche Erhebuììg wird durch sehr frühe 

 Durchzugsdaten charakterisirt. Indem nun 

 dieser Durchzug längere Zeit andauert — was 

 auch aus den Beobachtungen der einzelnen 

 Stationen sehr scharf liervtirtritt — und die 

 Dnrchzügler nicht jedes Gebiet gleich frequen- 

 tiren, erscheinen an einigen Stationen nur 

 die späteren Durchzügler, weshalb die Daten- 

 reihe ziendich bunt wird — frühe März- und 

 späte Aprildaten durcheinander, oft neben 

 einander — . Ständig und auffallend früh ist 

 der östlichste Theil, — die Comitate Brassó, 

 Háromszék und Csik — wo der Durchzug 

 auch massenhaft vor sich geht. 



Die nördliche Erhebung wird durch sehr 

 frühe und sehr späte Durchzugsdaten charak- 

 terisirt. Sehr stark ist die Verspätung im 

 nordwestlichen Theile in den Comitaten Tren- 

 csén. Árva und Liptó, während die östlichen 

 Theile mehr der östlichen Erhebung folgen. 

 Ständig und auffallend früh ist das Comitat 

 Szepes. Die Ursache dieser eigenartigen Ver- 

 theilung muss auch in den Durchzugserschei- 

 nungen gesucht werden. Positives kann natür- 

 lich nur dann erzielt werden, wenn man den 

 ganzen Verbreitungskreis in die Bearbeitung 

 einbezieht, die Durchzugserscheinungen fallen 

 weder mit ihrem Ende, noch mit ihrem An- 

 fange in das Gebiet Ungarns, hier vollzieht 

 sich nur ein Abschidtt derselben. 



Die hier gegebene Charakteristik der Re- 

 gionen wiederholt sich von Jahr zu .lahr mit 

 der Genauigkeit astronomischer Erscheinungen, 

 was wieder für eine strenge Gesetzmässigkeit 

 der Erscheinung spricht; implicite ergibt sich 

 daraus, dass dir durchziehenden Störche ge- 

 wisse Zugsstrasseii einhalten, welche sie jähr- 

 lich in nahezu gleicher Zeit — nämlich je 

 nachdem der Frülding kommt — frequenti- 

 ren. Denn es ist klar, dass diejenigen Störche, 

 welche in den Comitaten Csik, Háromszék 

 und Brassó schon Mitte März massenhaft zie- 

 hen, andere Gebiete besiedeln als jene, welche 

 Ende April in den (Jomitaten Treucsén oder 

 Árva, oder aucii das Hügelland jenseits der 

 Donau passiren. Die früh und spät Erschei- 

 nenden halten sich immer an dasselbe Durch- 

 zugsgebiet, Treucsén ist immer spät, Három- 



lö* 



