144 



L. (F.) — Febr. 10. 

 Lk. (Sp.) Mart. IG. 



Keleti hegyvidék. 

 (44 adat.) 



Kissink. 



Ujsinka. Mármaros- 



szìget. 



Östliche Erhebung'. 

 (44 Daten.) 



J. (Sch.) — 35 iiap (Tase) 

 K. (il/.) — Fehr. 27. 



Északi hegyvidék. Nördliche Erhebung. 

 (58 adat.) — 58 Daten.) 



Az érkezés pentádonként. — Ankunft nach Pentaden. 



I. II. III. 



26—30 31—4 5—9 10—14 15—19 20—24 25—1 2—6 7-11 



1. 1. 'à. 6. 9. 27. 30. 22. 6. 



17—21 22—26 27—31 



15. 3. 1. 



12—16 

 12. 



A régiók középszámainak az elhelyeződése 

 évről-évre változik, és pedig igen jelenté- 

 kenyen, oly annyira, hogy a typust még 

 csak megközelitőleg se tudjuk megállapítani, 

 hacsak iij typusnak nem vesszük föl. Erre 

 feljogosít a kék galamb specziális életmódja 

 is, a mely tán elsősorban oka ennek a foly- 

 tonos változásnak. Ismeretes dolog, hogy 

 csapatosan szoktak megérkezni, és hogy a 

 költés megkezdéséig még nagyrészt együtt 

 maradnak és kóborolnak. Már most az az 

 állomás, hova ilyen csapat először érkezik, 

 korai jelentést fog mutatni, azok a helyek, a 

 hová kóborlása közben vetődik, későbbiek 

 lesznek, a legkésőbbiek végül tán azok, a 

 hová költés megkezdése végett kerül. Mint- 

 ,hogy igen korán érkező faj, azért néha sokáig 

 tart, mig a csapat feloszlik, és innen van 

 azután, hogy közvetlenül egymás mellett levő 

 állomások is egy hónapi különbséget mutat- 

 nak föl az érkezésben. Az adatok egyöntetű- 

 ségét megzavaró hatás itt a kék galamb 

 sajátos biológiája. Természetes dolog, hogy 

 sokkal egyöntetűbb sorozatot nyernénk akkor, 

 ha csak letelepedési adataink volnának, vagy 

 ha magára a költés megkezdésére vonatkoz- 

 nának azok, csak hogy ez elérhetetlen, s így 

 rá vagyunk szorítva az első érkezési adatokra. 



Die gegenseitige Stellung der Regionen- 

 mittel ändert sich von Jahr zu ,lahr und zwar 

 bedeutend, so dass der Zugstypus nicht ein- 

 mal annähernd bestimmt werden kann, falls 

 wir dens('li)en nicht als neuen betrachten 

 wollen. Die sjjccielle Lebensweise der Hohl- 

 taube könnte dazu auch einen Anhaltspunkt 

 geben, indem diese in erster Linie diese fort- 

 währende Veränderung verursacht. Es ist be- 

 kannt, dass die Hohltauben in Flügen an- 

 kommen und dass diese Flüge bis zum 

 Beginne der Brutzeit noch zum grössten Theile 

 beisammen bleiben und herumstreichen. Nun 

 wird eine Station, welche einen ersten Flug 

 erhält, ein frühes Datum aufweisen, diejenigen, 

 wohin sie während des Streichens kommen, 

 werden später sein, während die spätesten 

 Stationen diejenigen sein werden, wo sie zum 

 Zwecke des Beginnens des Brütens ankommen. 

 Indem es eine sehr früh ankommende Art ist, 

 dauert es manchmal lange, bis sich der Flug 

 auflöst, und so kommt es dann, dass oft un- 

 mittelbar nebeneinander liegende Stationen 

 einen Monat Unterschied in der Ankunft auf- 

 weisen. Die Einheitlichkeit der Daten wird 

 hier durch die specielle Biologie der Hohl- 

 taube gestört. Die Reihe wäre natürlich viel 

 einheitlicher, wenn wir Besiedelungsdaten 



