152 



laií kt'sői az alföld, iu'i'ii krsö a dunántúli 

 dombvidék, legkétsűbbi a Karsztvidék. 



Jlár a korábbi földoliiozásdkban is föltűnt 

 a gólyatypussal való Iiasonlatossága, a mely 

 az idei fölvonulásban még határozottabban 

 jut Idfejezésre. Két fontos kérdést kellene 

 tehát itt elintéznünk: 1. miért történik a föl- 

 vonnlás ily módon és 2. miért egyezik éppen 

 ennek a két egymástól readszertanilag és 

 biológiailag oly távol álb) fajnak a fölvonu- 

 lása? 



Biológiai alapon az első kérdésre talán 

 megfelelhetnénk. Azt kellene ugyanis kérdez- 

 nünk, hogy \'idékenkéut melyek a kakuk 

 dajkálói. Tán ott, a hol korábban jelenik 

 meg, korábban fészkelő dajkálói is vannak 

 és fordítva. Csakhogy erre nézve ismerni 

 kellene, hogy vidékenként melyek a daj- 

 kálok, mert csak azután lehetne érkezésük- 

 kel összehasonlítani a kakuk megérkezését. 

 De erről igen keveset tudunk. Tán egye- 

 dül az alföldre vonatkozólag mondhatnánk 

 egy némileg positiv adatot. A kakuk itt tüblj- 

 nyíre a nádi rigó fészkébe rakja a tojásait. 

 s minthogy ez a faj későn érkezik, azért késik 

 a kakuk is az alföldön. Teljes biztonsággal 

 ezt természetesen nem lehet kimondani, kevés 

 a positiv megfigyelés. 



A másik kérdésre nem felelhet meg oly 

 feldolgozás, mely egy kis területnek egy évre 

 vonatkozó adataival foglalkozik, erre majd 

 csak az egész elterjedési körre vonatkozó 

 feldolgozások fogják megadhatni a fölvilágo- 

 sítást, mikor mindkét faj föl vonulása tisztán 

 fog előttünk állani. Lehet, hogy első kérdé- 

 sünk" is szoros összefüggésben áll evvel a 

 másodikkal s evvel együtt lesz megfejthető. 



Meg kell elégednünk avval, hogy constatál- 

 tuk ennél a fajnál a törvényszerűséget ; ezt 

 megokolni vagy megmagyarázni nem tudjuk. 



hältnissmässig früh ist die nördliche Erhe- 

 bung, verhältnissmässig spät ist die Tiefebene, 

 sehr spät das Hügelland jenseits der Donau, 

 am spätesten das Karstgebiet. 



Die Ähnlichkeit des Zuges mit dem Storch- 

 typus trat auch schon in den früheren Be- 

 arbeitungen hervor, kommt aber in dem 

 heurigen Zuge noch bestimmter zum Ausdruck. 

 Wir hahen daher zwei wichtige Fragen zu 

 entscheiden: 1. warum der Zug auf diese 

 Weise vor sich geht und L'. warum sich 

 gerade der Zug dieser beiden systematisch 

 und biologisch so weit von einander stehen- 

 den Arten gleicht? 



Die erste Frage könnte auf biologischer 

 Grundlage vielleicht beantwortet werden. Man 

 müsste in erster Linie fragen, welches die 

 Pflegeeltern des Kukuks in einem gegebenen 

 Gebiete sind. Vielleicht hat derselbe dort, 

 wo er früher erscheint, auch früher nistende 

 Pflegeeltern und umgekehrt. Man müsste zu- 

 erst für jede Gegend die Pflegeeltern des 

 Kukuks kennen, indem man erst dann das 

 Kommen derselben mit dem Erscheinen des 

 Kukuks vergleichen könnte. Darüber ist aber 

 bisher sehr wenig bekannt. Man könnte höch- 

 stens für die Tiefebene ein einigermasseu 

 positives Datum anführen. Der Kukuk legt 

 hier seine Eier meistens in das Nest der 

 Rohrdrossel, und da diese Art spät erscheint, 

 so kommt auch der Kukuk in der Tiefebene 

 dementsprechend später au. Ganz bestimmt 

 kann dies natürlich nicht ausgesagt werden, 

 indem wir zu wenig positive Beobachtungen 

 darüber haben. 



Die zweite Frage kann eine Bearbeitung, 

 welche nur einem Jahre entstammende Daten 

 eines kleinen Gebietes umfasst, nicht beant- 

 worten, darüber kann nur eine den ganzen 

 Verbreituugskreis umfassende Bearbeitung 

 Aufschluss geben, wenn der Zug beider Arten 

 schon klar vor uns steht. Möglich, dass die 

 erste Frage in engem Zusammenhange mit 

 der zweiten steht und erst mit dieser ent- 

 schieden werden kann. 



Wir müssen uns zufrieden geben, bei dieser 

 Art die Gesetzmässigkeit constatirt zu haben, 

 ohne eine Ursache oder Erklärung derselben 

 zu finden. 



