174 



A zónák közepei : — Zoiienniittel : 



Zóna 

 Zone 



Lcí^kor. 

 Frühest 



Legki'S. 

 Sputest 



111 fiad. 

 Schwankiin'j 



Közép 

 Mittel 



XLÌXa. 

 XLV. 

 XLYa. 

 XL VI. 

 XLVla. 

 XLVII. 

 XLVII^.. 

 XLVII I. 



XLVIIIrf. 



XLIX. 



Mart. 12. 

 Febr. 17. 



„ 17. 



„ 26. 



., 20. 



„ 27. 



., 23. 



,. 22. 

 Mart. 3. 



Mart. 20. 



„ 26. 



„ 23. 



„ 27. 



28 



. 25. 



22. 



Apr. 11. 



Mart. 25. 



Mart. 17. 



„ 16. 



„ 20. 



„ 16. 



. 9. 



.. 15. 



., 13. 



„ 16. 



„ 18. 



II. 



15-19. 



20—24. 

 4. 



Az érkezés pentádonként. — Ankunft in Pentaden 



III. 

 25—1. 2-6. 7—11. 12-16 



14. 20. 16. 46. 



A zónák középszámai az ismert és előre 

 várható tarka képet adják. A XL Va. és XLVI. 

 zóna voltaképpen csak a keleti hegyvidék 

 megfelelő szeleteinek a középszámát adja, 

 mivel a többi területről alig van néhány adat ; 

 s minthogy a régiók középszámai szerint a 

 barázdabillegető a keleti hegyvidékre érkezik 

 legkésőbben, azért természetesen e zónák 

 középszámai is megfelelően késnek. Viszont 

 a XLVII. zóna, a melyben tulsúlylian vannak 

 a dunántiili adatok, a hova legkorábban érkezik 

 a barázdabillegető, ennek megfelelően a leg- 

 korábbi középszámot adja. A zónák közép- 

 számainak a kimutatása ismét csak negativ 

 eredményt ad — azért, mert olyat kérdünk 

 tőle, a mire választ uem adhat, mivel nagyon 

 egyeidőtlenül vannak elosztva az adatok s a 

 .zónák nem haladnak át egyöntetű területeken. 



A területek közepei nyiijtják itt is a leg- 

 jellemzőbb adatokat, bár itt is számba kell 

 venni az adatok egyciilótleii eloszlását. Leg- 

 korábbbi a dunántúli dombvidék, s legkésőbbi 

 a keleti hegyvidék — ezt az eredményt adják 

 a területek középei már évek óta. A késés 

 tehát nemcsak délről észak felé. s alacsony 

 területekről magasak felé halad , hanem egyszers- 



crgeben wieder das be- 



Die Zonenniitt 

 kannte vorausgesehene bunte Bild. Die XLVa. 

 und XLVI. Zone ergeben in Wirklichkeit nur 

 die Mittel der l)etreti'enden AIjschnitte der 

 östlichen Erhebung, indem die anderen Ge- 

 biete kaum einige Daten aufweisen ; da nun 

 die Bachstelze laut den Regionenmitteln in 

 der östlichen Erhebung am spätesten erscheint, 

 so ist es nur natürlich, dass sich diese bei- 

 den Zonen entsprechend verspäten. Dagegen 

 ergibt die XLVII. Zone, wo die Daten des 

 Hügellandes jenseits der Donau überwiegen, 

 wo die Bachstelze laut den Regionenmitteln 

 am frühesten ankommt, auch das früheste 

 Zonenmittel. Die Zusammenstellung der Zo- 

 nenmittel ergibt so wieder ein negatives Re- 

 sultat -^ darum, weil man eine solche Frage 

 an dieselben stellt, welche sie nicht beant- 

 worten können ; die Daten sind nämlich nicht 

 gieichmässig vertheilt und die Zonen durch- 

 schneiden keine einheitlichen Gebiete. 



Die Regionenmittel ergeben auch hier die 

 charakteristischsten Momente, obzwar auch 

 hier die uiigleichmässsige Vertheiliing der 

 Daten in Betracht gezogen werden muss. Die 

 früheste Ankunft zeigt das Hügelland jenseits 

 der Donau, die späteste die östliche Erhebung 

 — ein Resultat, welches die Regioucnmittel 

 schon seit Jahren ergeben. Die Verspätung 



