239 



keleti rész. Míircziiis 2-án 1, 3-án 4, 4-én 6, 

 5-én 9, (J-án 3 helyre érkezett meg madarunk. 

 Úgy látszik, hogy országunk nyugati részének 

 enyhébb volta és a bibicz ottani gyakrabbi fel- 

 tűnése az olasz dejiresszióval kapcsolatban van. 



A többi 112 kulmináeziós peiitád légnyo- 

 mási viszonyait terem kimért volta miatt rész- 

 letesen nem tárgyalhatom. Utasítom tehát a 

 szives olvasót előbbeni dolgozataimra, melye- 

 ket értekezésem elején emiitettem, hol bővebb 

 felvilágosiíást találhat a szóban levő tárgyra 

 nézve. ^ 



A hőmérséklet és a madarak megjelenése 

 között, miként láttuk, van kapcsolat, de nem 

 akként, mintha egy bizonyos fok beálltával 

 rögtön beállana a kulmináczió is, hanem úgy, 

 hogy gyorsabb fölnielegedéssel gyorsabb meg- 

 érkezés jár s gyorsabb lehűléssel gyorsabb 

 csökkenés a megjelenésben. A hőmérsékletnek 

 ezen gyorsabb változását a légnyomási de- 

 pressziók okozzák. Haladásuk elején és déli 

 oldalukon gyorsabb fölmelegedés, hátsó és 

 északi részükön gyorsabb lehűlés áll be. A 

 depressziókkal járó gyors időváltozás tavasz 

 elején feltűnőbb, mint nyár kezdetén. Azért 

 is nagyobb a hőmérséklet ingadozása (VI. 

 táblázat szerint) a februárius 10-étöl márczius 

 26-ig terjedő (+ 2'97 átlagos, 10'9 abszolút), 

 mint a márczius 27-étől május 10-ig előforduló 

 9-9 pentádban {+_ r84 átlagos, SÍ abszolút). 



Nem szabad figyelmen kiviil hagyni azon 

 körülményt sem, hogy a jientádok hőfoka 

 februárius 10-től márczius 2(')-ig gyakran hol 

 a fagypont alatt, hol fölötte állott, holott 

 márczius 27-től május lO-ig a hőmérséklet 

 változása mindig a fagypont fölött esett meg. 

 Ehhez képest látjuk is azután, hogy a febru- 

 áriusban és márcziusban megjelenő hét (1—7. 

 szám. V. tábla) faj átlagos megérkezési nai).ja 



im Westen und Nordwesten des Landes, welche 

 Gegend aber milder ist, als die östliche. Va- 

 nellus kam am 2. März an 1, am 3. an 4, 

 am 4. an 6, am 5. au 9, am 6. au 3 Stellen 

 an. Es scheint also, dass das mildere Wetter 

 im Westen des Landes und das häufigere 

 Erscheinen von Vanellus daselbst mit der 

 Depression über Italien in einem gewissen 

 Zusammenhang steht. 



Die Luftdruckverhältnisse der übrigen 112 

 Pentaden können wegen Raummangel nicht 

 ausführlich behandelt werden. Ich verweise 

 daher den geneigten Leser auf meine früheren 

 Arbeiten, welche ich zu Anfang erwähnte, 

 w(u-iu in Bezug auf diesen Gegenstand mehr 

 Aufklärung zu finden ist.^ 



Aus dem Gesagten geht hervor, dass zwi- 

 schen den Ankunftsdaten und der Temperatur 

 ein Zusammenhang besteht, jedoch nicht der- 

 art, als wüi'de bei einem bestimmten Tempe- 

 raturgrad flugs Culmination auftreten; sondern 

 in der Weise, dass bei schnellerem Temjìe- 

 raturanstieg schnellere Ankunft stattfindet und 

 mit schnellerem Abnehmen der Temperatur 

 eine schnellere Verminderung in der Ankunft. 

 Diese schnellere Aenderung der Temperatur 

 findet in den Depressiongebilden ihre Erklä- 

 rung. Auf ihrer Bahn ist es die vordere und 

 südliche Seite, welche rapide Wärmesteige- 

 rung, der hintere und nördliche Teil, welcher 

 schnelle Abkühlung verursacht. Die schnelle 

 Aenderung des Wetters infolge von Depressio- 

 nen ist im Anfange des Frühlings auffallen- 

 der, als zu Anfang des Sommers. Deshalb 

 ist auch die Schwankung der Temperatur 

 (laut Tabelle VI) in dem Zeitraum zwischen 

 10. Februar und 26. März grösser (+ 297 

 mittlere, 10'9 absolute), als in jenem zwischen 

 27. März und 10. Mai (i T84 mittlere, S'l 

 absolute). 



Auch darf mau nicht ausser Acht lassen, 

 dass sich die Temperatur der einzelnen Pen- 

 taden vom 10. Februar bis 26. März bald 

 unter, bald ül)er dem Gefrierpunkte befand, 

 hingegen vom 27. März bis 10. Mai immer 

 oberhalb dem Gefrierpunkte wechselte. Dem- 

 entsprechend ist die Schwankung des mittle- 

 ren Ankunftstages bei den Ankömndingen 

 im Februar und März (Nr. 1—7. Tab. V.) 



' V. ö. Aquila X. évf. 31 — 33. lapját is, valamint 

 Herman Ottó : Recensio rritica automatica 2o — 30. 



' Siehe auch Aquila X. Jahig. S. 31 33. und Otto 

 Hetman : Recensio critica automatica p. 26 — 30. 



