285 



I 



èzeinixiiitlx')] ; sőt :i siiját adatát is. a fecske 

 iiief;vrkczés('t illetőleg (80. laj)), tarthatatlan- 

 iiak jelzi ; ámde, midőn a megjelenést és elköl- 

 tözést zónák szerint csoportosítja, mégis össze- 

 méri az egyik zónát a másikkal s igyekszik 

 némileg megokolni a mntatkozó eltérést ; tekin- 

 tetbe veszi tehát a szélesség okozta geográfiai 

 iiatást, a hypsométeres hatást pedig figyelmére 

 nem méltatja, holott tndjuk, hogy ezen utóbbi 

 naüvobb mértékű szokott lenni, mint az előbbi. 



A füsti fecske a II. táblázat szerint legha- 

 marabb a IV-ik zónában, legkésőbb pedig az 

 l-ben jelent meg; tehát jóval, 11 nappal később 

 délibb, mint 1'', fokkal északibb területen. A 

 mi első tekintetre annyii'a feltűnő, legott megért- 

 hetővé válik, ha az egyes zónákba eső meg- 

 tigyelő helyek magassági viszonyait veszszük 

 tekintetbe ; akkcir kiderül, hogy a IV-ik zóna 

 tengerszini magassága legkisebb ('209 m.) az 

 elsőé pedig legnagyobb (752 m). Az elköltö- 

 zésnél is a hypsométeres viszonyok világosít- 

 ják fel az elköltözés adatait. 



Ide írom a füsti fecskére vonatkozó ada- 

 tokat zónák és tengerszini magasság szerint, 

 mellőzve a magasságnál azon helyeket, melyek- 

 nek adatai tarthatatlanok. 



sehen und hypsometrischen Standpunkt be- 

 trachtet, mehrere Daten als unhaltbar ; ja 

 geht so weit, dass er seine eigene Beobach- 

 tung in Bezug der Schwalbenankunft (S. 80) 

 als unhaltbar annimmt: und dessenungeachtet 

 vergleicht er doch die Ankunft und den Weg- 

 zug der einzelnen Zonen und sucht auch nach 

 Erklärungsgründen der auftauclienden Diffe- 

 renzen ; nimmt also Rücksicht auf den geo- 

 graphischen Einfluss und lässt ausser Acht 

 den hypsometrischen, obwohl es bekannt ist, 

 dass dieser letztere stärker hervortritt, als 

 der erstere. 



Laut Tabelle IT erscheint die Rauchschwalbe 

 am frühesten in der IV. Zone, am spätesten 

 in der I., also um 11 Tage später in der 

 südlichsten Zone, als in der um 1^4 Grad 

 nördlicheren Gegend. Was im ersten Augen- 

 blick so auffallend erscheint, wird vollkommen 

 verständlich und erklärbar, wenn nuin die 

 Seehöhe der Beobachtungsorte jener Zonen 

 in Betracht zieht ; dann stellt es sich heraus, 

 dass dieselbe in der IV. Zone am geringsten 

 (209 m.), in der I. am grössten (752 m.) ist. 

 Auch belili Wegzug werfen die hypsometri- 

 schen Verhältnisse einiges Licht auf die Da- 

 ten. Es möge hier Platz finden die Ankunft 

 und der Wegzug der Rauchschwalbe laut 

 Zonen, denen die Seehöhe beigefügt ist, jedoch 

 nur für jene Orte, deren Daten als richtig 

 befunden sind. 



III. Füsti fecske -Rauchschwalbe 44°— 44°30' 44°30'— 45° 45°- 45°30' 45°30'— 46° 46°— 46°30' 



lenes — Ankunft . . . 

 Magasság m. — Seehöhe m. . 

 Elköltözés — Wegzug .... 

 Magasság m. — Seehöhe m. . 



IV. 22. 



752 (6) 



IV. 15. 



450 (36) 

 IX. 22. 



305 (22) 



IV. 15. 



237 (104) 



IX. 27. 



210 (71) 



IV. 11. 



209 (52) 

 IX. 17. 



260 (26) 



IV. 17. 



214 (14) 

 IX. 21. 



200 (17) 



A szélességi zónák szerinti csoportosításnak 

 tehát csak akkor van értéke, ha egyszersmind 

 a niegligyelü helyek tengerszini magasságát 

 is bemutatjuk, miként itt tettem. — Összemérni 

 azonban csak az egyenlő nuigasságú zóná- 

 kat lehet. 



A magasság hatását kisérletképen a Il-ik 

 zónabeli megjelenésnél kiszámítottam s azon 

 eredményre jutottam a 36 adat nyomán, hogy 

 KM)- 100 méter enudkedésre ti'íMi nap késés 

 jut a füsti fecske megjelenésénél. 



Némi kifogást tehetnénk dr. Rössi.er azon 

 eljárása ellen, hogy a tarthatatlan adatokat is 

 cs()|Kirtiisítja a jókkal együtt pentádonkint s 



Beobachtungsorte 

 ich es soeben gethan habe. Zum 

 leichen aber eignen sich nur Z<men mit 



Das Gruppiren der Daten nach Zonen liat 

 nur dann einen Werth. wenn zugleich die 

 Seeliöhe der Beobachtungsorte mitgetheilt 

 wird, wie 

 Ve 

 gleicher Seehöhe. 



Den Einfluss der Höhe berechnete ich z. ß. 

 für die Ankunft der Rauchschwalbe laut den 

 36 Daten der II. Zone und gelangte zu dem 

 Ergebniss, dass auf je 100 Meter Erliebung 

 eine Verspätung von 2'6ü Tagen kommt. 



Gegen den Vorgang des Herrn Dr. Rössi.rr, 

 dass er auch die uiihaltlinren Daten pentaden- 

 weise mitzählt und audi jene in Betracht 



