286 



ho.i^y felliiisziiiUjii uzokat is, melyeket több 

 niegtiiivelő egy és ugyanazon helyről bekül- 

 dött, holott a megjelenésnél csak a legkorábi; 

 az elköltözésnél pedig a legkésőbbi álliiat meg. 

 Úgy látszik, hogy az átlagot is minden jó és 

 tarthatatlan adatból számította ki. 



Így például a füsti fecske megjelenésénél 

 az I. zónában (j, a Il-ikban 47, a Ill-ikbau 

 125, a IV-ikben 61, az V-ikben 15 adatot 

 tüntet fel, holott az I-ben 6, a Il-ikban 36, 

 a IlI-ikbau 104, a IV-ikbeu 52, az V-ikben 

 14 adatnak kellene csak szerepelni, ha elhagy- 

 juk a tarthatatlanokat és az(jkat, melyek ugyan- 

 egy helyre a legkorábbin és legkésőbbin kivül 

 vonatkoznak. Természetes, hogy akkor az átlag 

 is némileg megváltozik ; például a Il-ik zóna 

 átlaga RössLER szerint április 15-ik napja, holott 

 voltaképen a 36 kellőleg megrostált adatból 

 április 134 napja jön ki. 



Az adatok bírálatánál többször történik hivat- 

 kozás a geográfiai és liypsométeres viszonyokra, 

 de hogy miért késett az 1903-ik évi tavaszi 

 vonulás és állf)tt be korábban az őszi elköl- 

 tözés az 1902-ikiiiez mérve, arra nézve semmi 

 útbaigazítást nem találunk. Az időjárás kimuta- 

 tása nincs közölve, jjedig nem lehetetlen, hogy 

 épen az nyújtana némi felvilágosítást. — Így 

 például tudjuk, hogy a tavaszi vonulás főbb 

 időszaka, április, 1903-ban jóval hűvösebb volt, 

 mint 1902-ben. — A hőmérséklet eltérése a 

 normális értéktől volt Celsius fokokban ' : 



Pécsett Eszéken 



— 0-7 — 



— 3-3 —3-4 



íme 1903-ban az április 3 — 4 fokkal hűvö- 

 sebb, mint 1902-ben. Hozzá járul még, hogy 

 , 1903-ban igen bő, 1902-ben pedig igen kevés 

 eső járt a Dráva mentén áprilisban. 



Igaz ugyan, hogy az oruithológiai adatok- 

 nak önmagukban véve is megvan értékök, de 

 azért mégis hasznos kutatni, ha vájjon a 

 meteorológiai tényezők nem nulskép aiaknltak-e 

 az egyik mint a másik esztendőben. A geo- 

 gráfiai és hypsométeres viszonyok bizonyára 

 nem változnak összességökben annyira évről- 



' Időjárás. 1902. évf. 172. 1. és 1903. évf. 1G4. 1. 



zieiit. die für einen und (lensclben Ort von 

 mehreren Beobachtern eingesandt wurden, 

 könnte man Einwendungen machen, da doch für 

 die Ankunft nur das allererste und für den 

 Wegzug nur das allerletztt^ Datum hätte in 

 Betracht gezogen werden sollen. Aucdi hat es 

 den Ansclu'in. dass das Mittel aus allen gu- 

 ten und unhaltbaren Daten gerechnet wurde. 

 So sind z. B. bei der Ankunft der Rauch- 

 schwalbe in der I. Zone 6, in der II. 47, in 

 der III. 125, in der IV. 61, in der V. 15 

 Daten mitgetheilt, wo doch nach Weglassen 

 der unhaltbaren auf die 1. Zone 6, auf die 

 II. 36, auf die III. 104, auf die IV. 52, auf 

 die V. 14 in Betracht kommen. Dann fällt 

 aber auch das Mittel etwas anders aus; z. B. 

 für die II. Zone ist nach 36 Daten der mitt- 

 lere Ankunftstag der 13'4 April, wohingegen 

 Herr Dr. Küasj.EE als Jlittel den 15. April 

 angibt. 



Bei der Kritik der Daten wird öfters Er- 

 wähnung gethan des geographischen und hypso- 

 metrischen Einflusses, warum aber die An- 

 kunft im Jaiire 1903 sich später und ih-r Wegzug 

 früiier einstellte, als im Jalire 1902, darüljer 

 finden wir keine Zurechtweisung. Angaben 

 über die ^\'itterung werden nicht mitgetiieilt, 

 obwohl angenommen werden darf, dass viel- 

 leiciit darin eine Erklärung zu finden wäre. 

 Es ist nämlich bekannt, dass der lIaui)tmonat 

 des Zuges, der April, im Jalire 1903 viel 

 kühler war, als im Jahre 1902. Die Abwei- 

 chung* der Temperatur von der normalen be- 

 trug in C. Graden für: 



_. Csák- 



Fiume. 



tornya. 



1902 +1-5 +0-5 



1903 —2-4 —2-9 



Pécs. 



Eszék. 



—0-7 

 -3-3 



3-4 



Der Ajiril war also im Jalire 1903 um 3 — 4 

 Grade kühler als im Jahre 1902. Ausserdem 

 fiel viel meiir Regen in der Draugegend 1903, 

 als 1902. 



Ubgleicli die ornithologischen Daten auch 

 für sich allein ihren Wertli haben, so kann 

 es doch von Nutzen sein, wenn man unter- 

 sucht, ol) wohl die meteorologischen Faktoren 

 in einem Jahre sich nicht anders gestalteten, 

 als in cincMi anderen. Es ist gewiss, dass 

 die geographischen und liypsometrisclieu Ver- 



' Időjárás 11102 S. 172 und 190:1 S. 1G4. 



