289 



vonulás teljesen nieíjszünt. 14. SW. szél. 

 NOnuiás nincsen. 2 erdei szalonka, egy Tringa 

 iimmta. 15 - 17. viharszerü SW. szél. Vonulás 

 nincs. 18. gyenge SW. majd SE. szél. Sok 

 pinty, néhány seregély és szöllörigó. It). 4 

 Hinnidorust. 20. Erősebb SSW. szél. Pintyek 

 tömegesen, kevesebb vetési varjú. 21. W. szél, 

 szé|) idő. Erősen vonulnak a pintyek, sere- 

 gélyek, dolmányos és vetési varjak, 4 búbos 

 pacsirta. 22. SE. majd <S'. szél, derült. Sere- 

 gélyek, pintyek, dolmányos és vetési varjak 

 tömegesen vonulnak, néhány szőllőrigó ; d. u. 

 eső. vonulás szünetel. 23. gyenge S. szél, 

 meleg. Erősen vonulnak pintyek, seregélyek 

 és pacsirták. 24. S. szél, borult. Erdei és 

 hegyi pintyek, dolmányos és vetési varjak, 

 sok seregély. 26. Néhány seregélycsapat ; 

 szél és időjárás mint tegnapelőtt. 27. NE. 

 szél. Egész napon át vonulnak dolmányos 

 varjak igen laza összefüggésben. 28. NE. szél, 

 derült. Néhány csóka és vetési varjú vonul. 

 2 süvöltő. 30. SE. szél, hideg. Csókák és 

 vetési varjak nagy tömegekben. Néhány sere- 

 és kék galamb. 31. SSW. szél. Turűiis pil. 

 nagy csapat, vetési varjú és seregély még 

 mindig vonul, kék galamb rengeteg sok. 



November 1. Vonulás szünetel. 1 MotaciUa 

 alba. 7. Procellaria leucorrhoa Frieslandból, 

 17. Szórványosan csízek. 2 guvat. 21. egy 

 guvat, sok csíz. 2(>. Branta leucopsis Friesland- 

 b(')l. 27. Circus cyaneus. 



Deczeniber. 12. 2 Otoeorys alpestris és 3 

 ('(untdhiiiii linariii Texelljől. Utóbbi faj az 

 ujságiiirek szerint több iielyen gyakori volt. 

 31. egy guvat. 



Tavaszi voiiiiIúm 1903 Doornbaii és Neer- 

 langbroekben. 



Ez év ái)rilis végén Doornból átköltöztem 

 a 8 kliu.-nyire délre fekvő Neerlangbroekbe. 

 .V csekély távolság daczára is meglehetősen 

 különbözik a két vidék faunája, a mi a talajnak 

 i's az ebből következő vegetácziónak a követ- 

 kezménye. Doornban homokos a talaj és azért 

 ott túlnyomó a pusztai jelleg l'inns sylvestris 

 ültetvényekkel. luigNeerlangbroekben az agya- 

 gos talajon rétek, gyümölcsös kertek és lombos 

 fák uralkodnak, s vizzel telt árkok találhatók. 

 Aquila. XU. 



Lerchen und Nebelkrähen. 1 Euticüla tifhys. 

 Nachmittags hörte der Zug vollständig auf. 

 14. SW. Wind; keiu Zug. 2 Waldschnepfen, 

 eine Tringa minuta. 15 — 17. Stürmischer 

 SW. Kein Zug. 18. Leichter SW. bis SE. 

 Wind. Viele Finken, einige Staare und Wein- 

 drosselu. 19. 4 Hirundo rustica. 20. Ziemlicli 

 starker iS'.S'ir. Wind. Finken massenhaft, we- 

 niger Saatkrähen. 21. W. Wind, schön; starker 

 Zug. von Nebelkrähen und Finken, auch Staare 

 und Saatkrähen. 4 Haubenlerchen. 22. SE. 

 bis S. Wind, klar ; Staare, Finken, Saat- und 

 Nebelki'ähen ziehen in Mengen, auch einige 

 Weindrosseln. Nachmittags Eegen ; kein Zug. 

 23. Leichter *S. Wind, warm ; starker Zug 

 von Finken, Lerchen und Staaren. 24. S. 

 Wind, bei grauem Himmel. Buch- und Berg- 

 finken, Nebel- und Saatkrähen, viele Staare 

 ziehen. 2tí. Einige Staareuflüge ; Wind und 

 Witterung wie vorgestern. 27. NE. Wind ; 

 Nebelkrähen ziehen den ganzen Tag hindurch 

 in ganz losem Zusammenhange. 28. NE. Wind, 

 heiter, einige Dohlen und Saatkrähen ziehen. 

 2 Gimpel. 30. SE. Wind, kalt. Dohlen und 

 Saatkrähen ziehen in grossen Mengen. Einige 

 Staare und Holztauben. 31. SSW. Wind; Tar- 

 dus pilaris grosser Flug. Staare und Saat- 

 ki-ähen ziehen noch immer ; Holztauben über- 

 aus zahlreich. 



November. 1. Keiu Zug melir. 1 iiutacilla 

 alba. 7. Procellaria leucorrhoa aus Frieslaud 

 erhalten. 17. Hie und da Zeisige, 2 Wasser- 

 rallen. 21. 1 Rallus, viele Zeisige. 26. Branta 

 leucoiisis aus Friesland. 27. Circus cyaneus. 



Dezember. 12. 2 Otocorys alpestris und 

 drei Cannahina liiiaria ans Texel. Letztere 

 Art war nach Zeitungsberichten mehrerorts 

 häufig. 31. eine Rallus. 



Frühjalirszug 1903 in Doorn und Neerlang- 

 broek. 



Ende Ajiril dieses Jalires übersiedelte ich 

 aus Doorn in das ca 3 klm. südlich gelegene 

 Neerlangbroek. Trotz der geringen Entfernung 

 ist die Fauna der beiden Gebiete ziemlich 

 verschieden, was durch den Boden und die 

 dadurch liedingte Vegetatiou verursacht wird. 

 In Doorn besteht der Boden aus Sand und 

 ist daher Ilaide mit Pinus sylvestris Anpflan- 

 zungen das vorherrschende Element, während 

 in Neerlangbroek bei lehmigem Boden Wiesen, 



37 



