308 



az ember eszébe — de itt nigadozóbiil inéi;' 

 liirmondónak se akad. Az egészben azonban 

 az a legneveztesebb, hogy az ilyen alacsony 

 repülés szinte teljesen kizárja a tájékozódást, 

 és valamennyi Alauda-csapat daczára ennek 

 mégis iijilegyenesen dél felé tartott.* 



Végül még néhány szó az (daszokkal huza- 

 mosabb ideig érintkező madarak természet- 

 rajzáról. Hozzá kapcsolom ahhoz a fogad- 

 tatáshoz, a melyben Messinában részesitik a 

 fáradtan érkező vonulókat, különösen a pacsirta- 

 tömegeket. 



Messina előtt már j('i messziről folytonos 

 puskaropogás kötötte le a tigyelmemet — 

 lövészversenyre vagy katonai gyakorlatra gon- 

 doltam eleinte, de csakhamar meggyőződtem, 

 hogy mindez a madárvilágnak szól. Csolnakon 

 mennek az érkező csapatok elé, és beléjük 

 lövöldöznek, a parton pedig ugyancsak puská- 

 val, bottal s mindenféle, sikert igérő eszkö- 

 zökkel gyilkolják az érkezőket fajra való 

 tekintet nélkül. Tunisz városában körülbelül 

 ugyanaz a kép, és folyik a madárpusztitás 

 mindenütt, a hol olasz van. Tunisz belsejében 

 és Algírban is számos olasz vau, ők a telepesek 

 és a nagyhírű kertészetnek a mivelői — és 

 a nmdárvilág pusztítói. 



Eendkivül érdekes, hogy minő hatással van 

 ez a szenvedélyük a velük állandó érintkezés- 

 ben levő madárvilágra, s hogy mennyire 

 kivetkőzteti azokat eredeti jellegükből. Olasz- 

 országban az ember láttára vészhangot hallat 

 az apró madár, mint a mikor az Accipitert 

 vagy a Subbuteot jelezi, s már 30—50 lépés- 

 ről menekülnek a nálunk oly szelid Parns-ok, 

 sőt még az Alauda crit^taták is, a melyeket 

 nálunk az Alföldön majd eltapos az ember, 

 annyira bizalmasak. Északafrikában is menekül 

 az apró madár minden eui'('ij)ai öltözetű ember 

 elől, úgy hogy röptiben. kelh^tt őket lőni. 



* A repülés magassága legtöbbnyire attól függ, 

 hogy széllel vagy szél ellen történik-e a repülés. A 

 mint szél ellen kell repülni, akkor többnyire rögtön 

 leszáll a madár, különösen ha a viz fölött repül, a 

 hül akadály nélkül huzamosabb ideig is betarthatja 

 ezt a helyzetet. 



M. 0. K. 



auf den Schutz vor Uauljvögel schliessen — 

 hier war aber keine Spur von diesen. Das 

 Merkwürdigste dabei ist jedenfalls, dass ein 

 derartig niedriger Zug die Orientirung fast 

 gänzlich ausschliesst, und trotzdem flogen 

 sämmtliche Lerchen schnurgerade nach Süden.* 



Schliesslich noch einige Worte über die 

 Naturgeschichte derjenigen Vögel, welche mit 

 Italienern in längerem Verkehr stehen. Ich 

 schliesse dieselben an den Empfang, welche 

 in Messina den ermüdet ankommenden Zug- 

 vögeln, namentlich den Lerchen bereitet wird. 



Noch ziemlich weit vor Messina wurde 

 lueine Aufmerksamkeit durch fortwälirendes 

 Gewehrfeuergeknatter in Anspnicli genommen 

 — vorerst dachte ich an eine militärische 

 i'bung oder Wettschiessen, doch wurde mir 

 alsbald klar, dass alldies der Vogelwelt galt. 

 In Kähnen wird den Ankömmlingen entgegen 

 gegangen und in die dichten Schaaren hinein- 

 geschossen, am Ufer werden dieselben eben- 

 falls mit (lewehren, Stöcken und allerlei irgend- 

 welchen Erfolg versprechenden Geräthen 

 emjifaiigen und werden die Kleinvögel ohne 

 Unterschied der Ai't massenhaft ermordet. In 

 der Stadt Tunis fast dasselln' lÜld und wird 

 der Vogelmord überall dort betrieben, wo es 

 Italiener gibt. Im Inneren von Tunis und 

 Algerien leben viele Italiener, sie sind die 

 Kolonisten und Betreiber der berühmten Gärt- 

 nerei — und die Vertilger der Vogelwelt. 



Es ist höchst interessant, welchen Einfluss 

 diese Leidenschaft auf diejenigen Vögel, welche 

 längere Zeit mit ihnen zu thun haben, ausübt 

 und wie deren wirklicher Charakter verändert 

 wird. In Italien lassen die Kleinvögel ihren 

 Angstschrei erschallen, wenn sie einen Men- 

 schen erblicken, gerade so, Avie wenn sie 

 Accipiter oder Subbnteo anzeigen, und die 

 bei uns so zahmen Faridoi suchen schon 

 aus 30 — 50 Schritt Entfernung das Weite, 

 ebenso Alauda eristata, welche in der unga- 

 rischen Tiefebene sozusagen erst unter dem 

 Fusse; auffliegt. Auch in Nordafrika flieht 



* Die Höhe des Fluges hängt meistens davon ab, 

 ob der Vogel mit dem Winde oder gegen denselben 

 fliegt. Sowie derselbe gezwungen ist gegen den Wind 

 zu fliegen, so lässt er sich in den meisten Fällen 

 sogleich herab, besonders beim tibcrfliegen von Ge- 

 wässern, wo er diese Stellung in Ermangelung von 

 Hindernissen längere Zeit innehalten kann. 



U 0. c. 



