335 



Az őszapó {Acredula caudata L.) 

 fészeképítése. 



Irta : Lintia Dîîniîs. 



Rondes köriilinények között iiiárczius liava 

 első napjaira esik e madár fészekópítése. 

 Vegyesálloniáiiyú lomberdőkben, különösen hol 

 alja-növényzet van, azután ligetekben, bokrok- 

 ban, nagyobb mesgyékben, sőt az ember köz- 

 vetlen közelf^'ben, kertekben is szokott fész- 

 kelni. Fészke legtöbbnyire valamely fatörzshöz, 

 vastagabb keritéskaróhoz vagy más efféléhez 

 van eg}ik oldalával hozzáépítve s néhány 

 alatta vagy mellette elnyúló ághoz vagy galy- 

 hoz támaszkodik s ezekhez van odaszőve. 

 Többnyire emberniagasságban található ; ennél 

 nagyobb magasságban ritkábban s csak szála- 

 sabl) erdőkben. Néha marharágás következté- 

 ben elsatnyult ágasbogas bükkcserje galyai 

 közt is épül. 



A megfelelő fészkelőhely kiszemelése után 

 e madarak oly élénk sürgést-forgást és cserre- 

 gést visznek véghez, hogy figyelmünket szinte 

 magukra terelik. Elhatároztam, hogy egy ilyen, 

 úgy alakjára mint szerkezetére nézve remek 

 számba menő fészeknek az építését elejétől 

 kezdve végignézem. 



Még csak márczius 8-ika volt. midőn egy 

 negyedrészben már megépített fészket felfedez- 

 tem. Elővettem távcsövemet s jól elfödve alig 

 pár lépésről órák hosszán tanulmányoztam a 

 gyönyörű látványt. A fészek egy sövényül 

 növesztett fasor egyik szilfáján volt. Az, a 

 melyen a fészek állott, jó embermagasságban 

 le volt törve, a földben maradt része pedig 

 t'gy 9 — 10 méter magasságú íkerfa közvetlen 

 közelében állott ; éjszakra néző oldalán sok 

 ágacska hajtott ki s ezen ágakon épült a 

 fészek. 



Az építésben mindkét madár egyaránt vesz 

 részt : nia.jd az egyik, ma.jd a másik veszi át 

 a munkát, a szerint, a mint a fészekanyaggal 

 megérkeznek. Építőanyagul leginkább tak 

 kérgén níivő különféle moiiák, zuzmók, her- 

 nyók l)ál).jainak levetett bőre, gubója, szőr. 

 toll. szövőanyagul pedig gya])jú és különféle 

 pókliáló szolgál, mely utóbbi a tavasz elején 



Der Nestbau der Schwanzmeise 

 (Acredula caudata L.). 



Von DioNYsius Lintia. 



Unter normalen Verhältnissen fällt der 

 Nestbau dieses Vogels auf die ersten Tage 

 des Monats März. Dasselbe legt er in gemisch- 

 ten Laubwäldern, besonders dort, wo es Unter- 

 holz gibt, dann in Auen, an strauchreichen, 

 grösseren Rainen, sogar auch in der Nähe 

 des Menschen, in Gärten an. Das Nest ist 

 gewöhnlich an einen Baumstamm, an einen 

 dickeren Zauupfosten oder irgeudsonst ange- 

 lehnt, stützt sich auf einige sich unter ihm 

 oder neben ihm betindiichen Äste und Zweige 

 und ist an alldies angewebt. Es ist meistens 

 in Manneshöhe zu finden ; höher nur selten 

 und in Hochwäldern. Manchmal befindet sich 

 dasselbe auch im Zweigengewirre einer durch 

 Viehfrass verkrüppelten Buche. 



Nach der Wahl eines geeigneten Nist- 

 platzes führen diese Vögel ein so lebhaftes 

 Hin und Her und ein solches Gezeter auf, 

 dass sie die Aufmerksamkeit auf sich ziehen 

 müssen. Ich beschloss, den Bau eines sol- 

 chen Nestes, welches seiner Gestalt nach 

 ebenso wie in seiner Ausführung ein wahres 

 Kunstprodukt ist, vom Beginne an zu beob- 

 achten. 



Es war schon der 8. März, als ich ein 

 solches schon zum vierten Theile fertig- 

 gebautes Nest entdeckte. Ich nahm mein 

 Fernrohr vor und beobachtete, gut gedeckt, 

 aus einer Entfernung von kaum einigen 

 Schritten stundenlang dieses prächtige Schau- 

 spiel. Das Nest war auf einer Ulme, welche 

 in einer als Einzäunung gepflanzten gemisch- 

 ten Baumreihe stand. Dieselbe war in starker 

 Manneshöhe abgebrochen und stand in unmit- 

 telbarer Nähe eines 9—10 Meter hohen Zwil- 

 lingbaumes ; auf der nördlichen Seite war eine 

 Menge kleiner Triebe und auf diese stützte 

 sich das Nest. 



An dem Bau betheiligten sich beide Vögel 

 gleichmässig: die Arbeit wird bald vom einen, 

 bald vom anderen übernommen, je nachdem 

 sie mit dem Nestmateriale zurückkehren. 

 Baumateriale bilden , die verschiedenen auf 

 Baumrinden wachsenden Moose und Flechten, 

 die abgelegte Haut von Schmetterlingspup- 

 pen, deren Gespinnst. Haare, Federn; Web- 

 stotte sind Wolle und verschiedene Spinnen- 



