337 



valamely ragadozó madár lakmározása helyéu 

 a iiieglvO])i)asztott zsúkiiiáiiy fele tolla ott 

 maradt. Ha ezt az őszapók felfedezik, biztosra 

 vehetjük, hogy legalább a felét fészkükbe szál- 

 lítják. Erre különben a fészekben levő tollak 

 hasniilóságából is lehet következtetni. 



Kedvezőtlen időjárás napokra, sőt hétszámra 

 is megakasztja e madarak munkáját; az én 

 esetemben is 9 — 10 napon át töbször havazott ; 

 ilyenkor e czinegéknek még nyomát sem láttam 

 a fészkelőhely közelében. De mihelyt lan- 

 gyosra fordult az idő, annál lelkesebben láttak 

 lijra munkához. 



Építés közben sűrűn hallatják hangjukat, 

 mely igen vékony „czí — czi" vagy „szi — szi", 

 majd perregően .,cserrrrr"vagj^ pedig ,sz — tsk" 

 ..sz — tsk", „sz — tsik". 



A fészek megépítése, az esetleges megszald- 

 lásoktól eltekintve, 15— 20 napig tart. A kész 

 fészket márczius utolsó harmadától április 

 második harmadáig találhatjuk, a szerint, milyen 

 a tavasz. Április második felében már a tojás 

 lerakása kezdődik. A fészekalj rendesen 8 — 12 

 darabból áll, ritkán többől. Csak mellesleg jegy- 

 zem meg egyelőre, hogy egy-egy fészeknél 

 három vagy talán négy madarat is figyeltem 

 meg. Eddig még nem észleltem, hogy két tojó 

 is költene együtt, de nem tartom kizártnak. 

 Ezirányban még sok érdekes és tanulságos 

 megligyelésre nyílik tér. 



Oraviczabánya, 1905. október 20. 



Pótlás. Egyike a legszebb őszapó-fészkek- 

 nek 18(j5-ben Ercsiben Pest megyében egy 

 fatönkfelületen, egészen szabadon áUva, épült. 

 Kz a remek madárépitmény egy kis, szalmá- 

 liól vagy gyékényből fonott méhköpühöz hasou- 

 litott. Talpa elvágottan egyenes volt és éppen 

 csak a beleszőtt pókfonalakkal tajjadt oda a 

 tönk felületéhez. Ez a fészek a Dr. Tauscher 

 (iyula féle tojásgyüjteménnyel együtt az Erdélyi 

 Miízciiin-Egylet birtokába került volt. 



II. 0. 



A.|uil;i Xll. 



Nestes ein Raubvogel einen anderen Vogel 

 kröpfte und die Hälfte der Federn des 

 gerupften Opfers am Platze bleiben. Wird 

 ein solcher Platz von den Schwanzmeisen 

 entdeckt, so kann mit Sicherheit angenom- 

 men werden, dass sie wenigstens die Hälfte 

 der Federn in ihr Nest befördern. Es lässt 

 sich dies auch durch die Ähnlichkeit der 

 Federn in einem Neste nachweisen. 



Bei ungünstiger Witterung wird die Arbeit 

 der Vögel um Tage, sogar auch um Wochen 

 verzögert ; in meinem Falle schneite es während 

 9 — 10 Tage des Öfteren und war zu dieser 

 Zeit keine Spur der Meisen in der Nähe des 

 Nestes zu finden. So wie sich aber das Wet- 

 ter besserte, setzten sie die Arbeit umso 

 eifriger fort. 



Während des Bauens lassen sie sehr fleissig 

 ihre Stimme hören ; dieselbe ist ein sehr 

 feines „zie — zie'' oder ,,sie — sie", dann ein 

 zeterndes „tscherrrrr" oder aber ein „s — tschk", 

 ,,s — tschk', „s — tschik". 



Der Nestbau dauert mit eventuellen Unter- 

 brechungen 15 — 20 Tage. Das fertige Nest 

 ist vom letzten Drittel des März bis zum 

 zweiten Drittel des April zu finden, je nach- 

 dem der Frühling eintritt. In der zweiten 

 Hälfte des April beginnt das Legen der 

 Eier. Das volle Gelege besteht aus 8 — 12 

 Eiern, selten aus mehr. Nur nebenbei möchte 

 ich vorläufig erwähnen, dass ich bei einem 

 Neste auch drei oder vier Vögel beobachten 

 konnte. Bisher konnte ich noch nicht beob- 

 achten, dass zwei Weibchen miteinander brü- 

 teten, doch halte ich es nicht für ausgeschlossen. 

 Diesbezüglich liessen sich noch viele interes- 

 sante und lehrreiche Beobachtungen machen. 



Oraviczabánya, am 2U. Oktober 1905. 

 * 



Zusatz. Eines der schönsten Schwanz- 

 meisennester war 1865 in Ercsi, Pester Comi- 

 tat, auf der Oberfiäche eines Baumstumpfes, 

 ganz frei stehend, gebaut. Dieser kunstvolle 

 Vogelbau glich einem kleinen, aus Stroh 

 und Schilf geflochtenen Bienenkorbe. Die 

 untere Fläche desselben war gerade wie 

 abgeschnitten und wurde nur durch die hinein- 

 gewel)ten Spinnenfäden an die Oberfläche 

 des Baumstumpfes befestigt. Dieses Nest kam 

 seinerzeit mitsammt der Eiersanimlung des 

 Dr. JuKus Tauscher in den Besitz des Erdélyi 

 Múzeum-Egylet. 0. H. 



43 



