m 



KISEBB KÖZLÉSEK. 



KLEINERE MITTHEILUNGEN. 



/. Biologia, 

 Adatok a kakuk költéséhez. 



Valóságos kakukeldorádó az a vidék, a mely 

 Újvidéken a Ferencz-József-csatorna és a Duna 

 töltése között terül el. Fiatal füzesekkel és 

 tölgyesekkel borított terület ez, keresztül-kasul 

 szelve náddal benőtt vizekkel s csak úgy hangzik 

 benne a nádirigó karattyolása. De a kakuknak 

 is ez a kedvencz tanyája, mert a környék- 

 beli teritett asztalt kínáló erdörészletekben alig- 

 alig fordul elő, itt ellenben egyszerre négynek- 

 ötnek a hangja is veri föl a csendet. 



A vonzóerőt úgy látszik főleg a nádirigó 

 számos fészkei képezik, mert az itt gyűjtött 

 11 kakuktojást kizárólag ezekben találtam, 

 daczára annak, hogy ugyanezen a területen 

 vagy 20 poszáta- és gébicsfészket is megtekin- 

 tettem. A kakuktojásokat rendesen nádcsopor- 

 tok végében épült fészkekben találtam, vagy 

 olyanokban, a melyek a ráhajló fűzfáról voltak 

 könnyen fölfedezhetők. Egy ilyen fűzfa alatt 

 épült fészekből 5 napon belül három ízben 

 szedtem ki különböző egyedek tojásait s csak 

 akkor szűnt meg a csenipészniozgalom, a mikor 

 a nádirigó is megkezdte már a tojáslerakást. 



Kísérletképpen megtettem azt, hogy öt rej- 

 tettebb fészek előtt letördeltem a nádat, de 

 csak annyira, hogy csak a parti fákról lát- 

 hatókká lettek. Három esetben a kakuk tény- 

 leg kihasználta a kedvező alkalmat, a másik 

 kettőnél pedig tán csak azért nem élt vele, 

 mert azokat a nádi rigó is elhagyta. 



A gyűjtött 11 példány között 7 egyednek 

 a tojásai ismerhetők föl, az egyik föltűnő 

 Sylvia-typus. Kettőnél több azonban egyik- 

 ből sincs s így tekintetbe véve azt, hogy a 

 területet 8 napon belül többször teljesen átku- 

 tattam, azt kell következtetnem, hogy a kakuk 

 hosszabb időközökben rakja le tojásait. 



I. Biologie. 



Beobachtungen über das Brutgeschäft des 

 Kukuks. 



Das in Újvidék zwischen dem Franz- Josefs- 

 Kanal und dem üonaudamm gelegene Gebiet 

 ist ein wirkliches Eldorado für den Kukuk. 

 Dasselbe ist mit Juugweiden und -eichen 

 bedeckt, wird kreuz und quer von rohr- 

 bestandenen Gewässern durchschnitten, welche 

 von dem Geplärre der Rohrdrosselu wieder- 

 hallen. Aber es bildet auch das Lieblingsgebiet 

 des Kukuks, da er in den benachbarten, eine 

 reichbesetzte Tafel bietenden Wäldern kaum 

 zu hören ist, während man hier fortwährend 

 vier bis fünf auf einmal warnehmen kann. 



Die Hauptanziehungskraft bilden, wie es 

 scheint, die zahlreichen Rohrdrosselnester, da 

 die hier gesammelten 11 Eier ausschliess- 

 licii in solchen gefunden wurden, obwohl ich 

 auch ca 20 Grasmücken- und Würgernester 

 in diesem Gebiete untersuclite. Die Kukuks- 

 eier waren gewöhnlich in jenen Nestern ent- 

 halten, welche am Saume irgend einer Rohr- 

 partie errichtet wurden, oder in solchen, welche 

 von den überhängenden Weiden aus leicht 

 zu entdecken waren. Einem solchen, unter 

 einer Weide befindlichen Neste entnahm ich 

 binnen fünf Tagen drei Kukukseier, welche von 

 verschiedenen Weibchen stammten und hörte 

 das Unterschieben erst dann auf, als auch 

 die Rohrdrossel das Legen begann. 



Versuchsweise brach ich vor fünf versteck- 

 teren Nestern die Rohrstengel ab, aber nur so 

 weit, dass sie von den Weidenbäumen am 

 Ufer aus schon sichtbar wurden. In drei Fäl- 

 len wurde die günstige Gelegenheit auch wirk- 

 lich benützt, in den beiden anderen nahm er 

 dieselben vielleicht nur darum nicht an, weil 

 dieselben auch von der Rohrdrossel verlassen 

 wurden. 



Unter den 11 Exemplaren sind die Eier 

 von sieben Weibchen zu erkennen, das eine von 

 auffallendem Sylviatypus. Mehr als zwei sind 

 aber von keinem Weibchen vorhanden, was 

 in Anbetracht dessen, dass ich das ganze 

 Gebiet während acht Tage öfter durcii und 

 durch absuchte zu der Schlussfolgerung führt, 

 dass das Kukuksweibchen seine Eier in län- 

 geren Zwischenräumen ablegt. 



