348 



indziii'l'»™ fölismerhetése érdekében. Ezekből 

 közöljük H következőket : 



TcmesJcubin (Menesdorper Gusztáv). Az elmúlt 

 télen sok volt nálunk a niücskiibasíoly, jóval 

 több mint rendesen, még pedig a vörös varie- 

 tásból több mint a szürkéből. 11 darabot 

 kaptam. 



Antalfnlva, Torontálmegye. (Tóth Béla.) 

 Macskabagoly az idén télen több volt mint 

 rendesen, mert kidönben alig fordul elő, az 

 idén pedig többet lőttek. 



Ufvidék (dr. Szlávi Kornél). Rendes szám- 

 ban volt. 



Orerhász (Schenk Henrik). Mig máskor éveken 

 át alig látható csak egy példány is, addig az 

 idén egész télen át meglehetős sok fordult 

 meg nálunk. Az elsőt 1904 nov. 15. körül 

 kaptam, s utána mindjárt még néhány darabot. 

 Novemberben és deczemberbenméghat példány 

 került, 1905 január 1-én két darab, az utolsó 

 pedig febr. 25-ikén. Leggyakoribb volt nov. és 

 deczeinber hónapokban, valószínűleg azért, mert 

 ebben a két hónapban szinte teljesen Idpusz- 

 titották az ideérkezetteket. Igen szelídek vol- 

 tak, s többnyire padlásokon vagy az utczákon 

 végighaladó fasorokban tartózkodtak — sokak- 

 ban felébresztve a vadászszenvedélyt. A vörös 

 és szürke varietás — ezek között néhány 

 óriási példány — körülbelül egyformán volt 

 képviselve, de vörös táu mégis több. 



Bckéscmha (dr. Linder Károly). Az idei 

 télen föltűnő gyakori volt a macskabagoly, 

 észrevehetően több mint más években. 



Jzsák (KosTKA László).^ Bevándorlást nem 

 észleltem. 



Szigetcsép (Cerva Frigyes). Eddigelé 9 év 

 alatt egyetlen darabot kaptam, az idei télen 

 azonban öt darab került ; három Szigetcsépről, 

 egy Soroksárról s egy Bugyiról. 



Komárom (Heqymeghy D.). Kis számban 

 mutatkozott, csak úgy, mint azelőtt. 



Hlmitz (dr. Szalay Lajos Elemér). 1905. jan. 

 31-én rengeteg sok macskabaglyot láttam 

 ezen a vidéken, a hol egyébként nem szokott 



zur Verfügung zu stellen, um die ganze Bewe- 

 gung nntersiichen zu können. Es kamen fol- 

 gende Berichte. 



Temesk'uinn (Gustav Menesdorfeb). Im ver- 

 Hosseiieu Winter war der Waldkauz sehr 

 häutig bei uns, die Anzahl derselben bedeu- 

 tend grösser als sonst, und zwar mehr von 

 der rothen, als von der grauen Varietät. Ich 

 erhielt 11 Stück. 



Antalfalra, Com. Torontál (Béla v. Tóth). 

 Der Waldkauz war im heurigen Winter häufiger 

 als gewöhnlich, da man denselben sonst kaum 

 zu sehen bekommt, heuer aber mehrere 

 geschossen wurden. 



Újvidék (Dr. Kornél v. Szlávi). War in 

 gewöulicher Anzahl. 



Orcrhás.i (Heinrich Schenk). Währciul nian 

 sonst jahrelang kaum ein einziges Exeiujdar 

 zu sehen bekommt, kamen im heurigen Winter 

 ziemlich viele zu uns. Den ersten erhielt ich 

 ungefähr am 15. November 1904 und gleich 

 darauf noch einige. Im November und Dezem- 

 ber wurden mir noch seciis Stück zugebracht, 

 am 1. Jänner 1905 zwei Stück und am 25. 

 Feber der letzte. Am häuügsten waren sie 

 im November und Dezember, wahrscheinlich 

 darum, weil die hieher gekommenen während 

 dieser Zeit fast vollkommen ausgerottet wur- 

 den. Sie waren sehr zutraulich und hielten 

 sich auf den Speichern und in den Baum- 

 reihen längs der Gassen im Dorfe auf — all- 

 gemeine Jagdlust erweckend. Die Rothe und 

 graue Varietät — von letzterer einige Riesen- 

 exemplare — war so beiläufig gleichmässig 

 vertreten, die rothe vielleicht doch in etwas 

 grösserer Anzahl. 



Békéscsaba (Dr. Karl Linder). Der Wald- 

 kauz war im heurigen Winter auffallend häufig, 

 es waren deren viel mehr als sonst. 



Izsák (Ladislaub v. Kostka). Einwanderung 

 keine beobachtet. 



Szigetcsép (Friedrich Cerva). Bisher erhielt 

 ich binnen 9 Jahren ein einziges Stück, wäh- 

 rend mir im heurigen Winter allein fünf Stück 

 gebracht wurden, und zwar drei aus Sziget- 

 csép, eines aus Soroksár und eines aus Bugyi. 



Komárom (Desideriub v. IIeqymeghy). War 

 nur in kleiner Anzald vorhanden, gerade so 

 wie in früheren Jahren. 



llhnitz (Dr. Lüdwiq Elemér v. Szalay). Am 

 31. Jänner 1905 sah ich den Waldkauz in 

 grossen Massen in dieser Gegend, wo sie 



