86G 



Hrvatska Ornitoloiska Centrala. 



Obradio Dr. E. Rössler Zágráb 1905. ' 



Az l'J04. évi tavaszi és őszi vonulás Horvát Szlavón- 

 országban. IV. évi jelentés. 



Örönuiiel és elégtétellel látjuk a H. 0. K. 

 — melyet Herman Ottó közbenjárása léptetett 

 életbe — hatalmas fellendülését. Az 1899-ben 

 Szarajevóban megtartott madártani gyűlésen 

 Horvát-Szlavonország még igen érzékeny héza- 

 got képezett a már működésben levő magyar, 

 osztrák és bosznia-herczegovinai megfigyelő 

 hálózatok között ; ma pedig a H. 0. K. ver- 

 senyt dolgozik a M. 0. K.-tal, míg a másik 

 kettő, ha tán nem is szűnt meg teljesen, de 

 már hosszabb idő óta sajnos teljesen elué- 

 miílt 



1904 tavaszán 341 állomás volt működés- 

 ben — igen jelentékeny szám ez, de miként 

 némüeg nálunk, ligy itt is igen egyenlőtlen az 

 állomások eloszlása, helyenként zsúfoltak, 

 helyenként pedig a szükségesnél is kevesebb, 

 így pl. igen kevés az állomás az egész Duna 

 mentén, a felső és alsó Drávavölgyben, s a 

 tengerparton, a Fruskagora hegységben pedig 

 egy állomás sincs. Az állomások száma itt is 

 nagj'részt az erdők szerint igazodik ; az 

 erdészeti személyzet szolgáltatja a megfigyelők 

 legnagyobb részét. Nálnidí is így van ez, nem 

 ugyan ekkora mértékben, s tapasztalásból 

 tudjuk, liogy ez ellen alig tehető valami. Az 

 iskolázott megfigyelők száma igen csekély, 

 minek következtében a vonulási naptár csak 

 37 fajról szól — nálunk 78 — daczára annak, 

 hogy még három adatból számított közép- 

 számok is szerepelnek. Hiányzanak tehát azok 

 a fajok, a melyeket csak a szakember figyel- 

 het meg inkább. Annál nagyobb mértékben 

 vannak megfigyelve a közönségesebb fajok, s 

 az erre vonatkfizó anyag aránylag gazdagabb 

 mint a M. 0. K.-é. 



Ue nemcsak az anyag nőtt meg, hanem a 

 módszerek is mélyebbek és terjedelmesebbek 

 lettek. Az egész terület a M. 0. K. mintájára 

 régiókra lett osztv.i, ugyanazokra, a melyeket 

 a M. 0. K. más név alatt már régebben 

 használt. Minthogy ez az lijitás most lépett 

 először életbe, azért a vonulási typiisokról 

 természetesen még nem lehet szó, minthogy 



Hrvntska Ornitoloska Centrala. 



Obradio Dr. E. Rössler. Zagreb, 1905. 



(Der Frühjahrs- und Ilerbstzug li)ü-l in Kroatien und 

 Slavouien. IV. Jahresbericht.) 



Mit Freude und Genugthuung l)li(;ken wir 

 auf die reichliche Entfaltung der H. 0. C, 

 welche durch die Förderung Otto Herm.^n's 

 ins Leben gerufen wurde. Auf der Ornith. 

 Versammlung in Sarajevo im Jahre 1899 

 wurde Kroatien und Slavonien noch als eine 

 em])findliclie Lücke inmitten des bereits funktio- 

 nirenden ungarischen, österreichischen und bos- 

 nisch - herzegovinischen Beobaclitungsnetzes 

 bezeichnet ; heute arbeitet die H. 0. C. mit 

 der U. 0. C. um die Wette, während die 

 beiden anderen, wenn auch vielleicht nicht 

 gänzlich eingegangen, doch leider schon seit 

 längerer Zeit verstummt sind . . . 



Im Frühjahre 1904 waren 341 Stationen 

 in Thätigkeit, eine ganz respektable Anzahl, 

 leider aber auch recht ungleichmässig ver- 

 theilt, eben wie bei uns, stellenweise gehäuft, 

 stellenweise weniger als genügend. So ist 

 die ganze Donaulinie, die obere und untere 

 Drauebene und auch die Küste spärlich 

 besetzt und hat das Fruskagora-Gebirge 

 keine einzige Station. Die Anzahl der Beob- 

 achtungsstationen richtet sich auch hier nach 

 den Forsten, deren Personale das Haupt- 

 kontingent der Beobachter liefert. Bei uns 

 ist es auch so, wenn auch nicht ganz in die- 

 sem Masse, und wissen wir aus Erfahrung, 

 dass sich dagegen leider kaum etwas thun 

 lässt. Die Zahl der gutgeschulteii Beobachter 

 ist äusserst gering und enthält demgemäss 

 der Zugskalender nur 37 Arten — bei uns 

 78 — , trotzdem selbst aus drei Daten ein 

 Landesmittel berechnet wird. Es fehlen daher 

 diejenigen Arten, welche nur vom Fachmanne 

 beobachtet werden können. Umso reichlicher 

 sind aber die gewöhnlichen Arten vertreten 

 und ist das diesbezügliche Material verhält- 

 nissmässig grösser als das der U. 0. C. 



Doch ist nicht nur das Materiale im Wachsen 

 begriffen, sondern wurden auch die Unter- 

 suchnngsmethodeu ausgedehnter und tiefer. 

 Das ganze Gebiet wurde nach dem Vorgange 

 der U. 0. C. in Regionen geteilt ; dieselben, 

 welche von der U. 0. C. schon früher unter 

 anderem Namen aufgestellt wurden. Indem 

 diese Einführung erst heuer geschah, so kann 



