368 



A térkép a füsti íe('sk(''iiek Maf;yarovszág- 

 ból ismert tavaszi fölvoinilását juttatja az 

 aviphaenologiis eszébe. A késő területek 

 északra és a hegyvidékre tolódnak, a korábbiak 

 fordítva, van e mellett egy csekély késés 

 kelet felé is. A Május 6 — 12-iki virágzási 

 időközt észaicról határoló vonal a 11. hosszú- 

 sági foktól (Greenwich) a 20-ig egy teljes 

 szélességi fokkal esik, az 54-ről az 53-ra. 

 Magyarországon ez a késés eddig nem volt 

 kimutatható. A liypsometrikus késés föltűnően 

 egyezik a füsti fecskénél észlelttel ; Ihne 

 szerint ez 100 méterenként közel 3 nap, a 

 mi igen jól egyezik a füsti fecskére nézve 

 HEGYFOKY-tól számított 3'8 nappal. 



A térkép behatóbb magyarázata csak ezután 

 következik majd, eddig a szerző szánt-szán- 

 dékkal kerülte a meteorológiai viszonyokkal 

 való kapcsolatot. 



Ennélfogva itt főleg csak a vizsgálat mód- 

 szereii'e terjeszkedhetünk ki. Ezek bírálata 

 már csak azért is szükséges, mivel össze- 

 hasonlító alapnak akarjuk majd később föl- 

 használni. 



A szerző 13 különböző növényfajnak a 

 középvirágzási idejét veszi a kitavaszodás idő- 

 pontjának {ez körülbelül megegyezik az almafa 

 virágzásával) és ennek alánján szerkeszti meg 

 a térképét. A legkorábban és legkésőbben 

 virágzó növények között közel 4 hét a különb- 

 ség. Hogyha vonulási adatokat vonnának össze 

 ily módon, úgy már eleve is helytelennek 

 minősíteném az eljárást, minthogy az egyes 

 fajok felvonulásában lényeges különbségek 

 merülnek föl — a megtelepedés iránya egyik 

 fajnál inkább nyugat-keleti, a másiknál dél- 

 északi é.s még másiknál kelet-nyugati. Ezek- 

 nek a különbségeknek az alapján állítottuk 

 föl Magyarországon a vonulási ti/jjiisoJcat. Ha 

 ezeket összevonjuk, akkor valami nem létező 

 középtypust kapunk, a mivel nem tudunk mit 

 kezdeni. Phytophaenologiai adatokkal ugyan 

 még nem dolgoztam s ezért nem mondhatok 

 indokolt véleményt, de másrészről hiányzik 

 az ellenbizonyíték is arra nézve, vájjon nem 

 léteznek-e különböző viráíjzási ííjpiisol.- is. 



dienen kann, zur Klärung der Zusammen- 

 gehörigkeit odcn' Abhängigkeit der beiden 

 aviphaenologischen Erscheinungen. 



Der Eindruck, welchen die Karte l)ei einem 

 Aviphaenologen hervorruft, ist der 'llauch- 

 schwalbenzug beiläufig so, wie sich derselbe 

 in Ungarn gestaltet. Die späten Gebiete sind 

 im Norden und in höherer Lage, die frühen 

 umgekehrt, das Ganze mit einer geringen 

 Versjiatung gegen Osten. Die Grenzlinie, 

 welche das Gebiet mit (j — 12. Mai nördlich 

 begrenzt, fällt von dem 11. Längsgrad (Green- 

 wich) bis zum 20. um einen ganzen Breiten- 

 grad — von nahezu 54 auf 53. Diese Ver- 

 spätung konnte in Ungarn nicht luxchgewiesen 

 werden. Die vertikale Verspätung gleicht 

 jener der Rauchschwalbe auffallend : Herr 

 Ihne gibt dieselbe mit circa drei Tagen })ro 

 100 Meter an, was den von Hegyfoky für die 

 Rauchschwalbe berechneten 3'3 Tagen sehr 

 nahe steht. 



Die eingehendere Behandlung der Karte 

 soll erst folgen, indem der Verfasser absicht- 

 lich unabhängig von der Meteorologie arbeitete. 



Das Hauptgewicht dieser Besprechung kann 

 sich daher nur auf die Methoden der Unter- 

 suchung und Durchführung beziehen. Die 

 Prüfung derselben ist auch schon deshalb 

 geboten, weil wir die Karte als Vergleichungs- 

 objekt benützen wollen. 



Der Verfasser nimmt das Mittel der Blüthe- 

 zeit von 13 verschiedenen Pflanzenarten als 

 Fruhlinqsdatiim an (es entspricht dieses 

 Datum ungefähr der Blüthezeit des Apfel- 

 baumes) und konstruirt auf Grund desselben 

 die Karte. Zwischen dem Aufblühen der 

 frühesten und spätesten Pflanze liegt ein 

 Zeitraum von circa vier Wochen. Würden 

 aviphaenologische Daten auf diese Weise 

 zusammengezogen, so würde ich das Ver- 

 fahren ab ovo für unrichtig erklären, indem 

 der Zug der einzelneu Ai'ten in hohem Grade 

 verschieden sein kann ; die Besiedelungsrich- 

 tung ist bei einer Art mehr west-östlich, bei 

 einer anderen süd-nördlich, wieder bei einer 

 anderen ost-westlich. Auf Grund dieser Ver- 

 schiedenheiten wurden in Ungarn Zagstíjpen 

 aufgestellt. Das Zusammenschlagen der dies- 

 bezüglichen Daten würde daher einen nicht- 

 existirenden Mitteltypus ergeben, mit welchem 

 nichts anzufangen wäre. Mit phytophaenologi- 

 schen Daten habe ich zwar nie gearbeitet und 



