7. Régiók megnevezése abban az ertelem- 
ben, a mint azokat Herman Otto felallitotta 
volt s a mint azok hazänk domborzati tipu- 
szainak legtalälöbban megfelelnek. 
Ezek utän a tisztän földrajzi vonatkozäsü 
rovatok utän következnek a vonuläs tünetei- 
nek s ezek egymásra irányuló vonatkozásának 
rovatai. 
8. Gyülekezés kezdetének napja. 
9. Tömegelvonulásnak napja. 
10. A legutolsó fecskének jelentkezési napja. 
11. Tavaszi érkezés napja. 
12. Tartózkodási idő napokban kifejezve. 
Ez feltünteti a) hogy a tavaszi érkezés nap- 
jától a tömegelvonulás napjáig hány napot 
töltöttek a fecskék az illető megfigyelési 
helyen; b) hogy az első tavaszi érkezés nap- 
jától a legutolsó fecske eltűnéséig hány nap 
telt el. 
Az összeírásnál, a további összehasonlítások 
érdekében szükséges számítási műveletek 
könnyítése végett, a naptári hónapok szerinti 
adatok mellé mindenütt oda írom az év nap- 
jainak sorszámát, mely szerint: 
január 1 megfelel az év 1-sö napjának 
február 1 n su EOD 
märezius 1 n i O 5 
april 1 À ES x 
mäjus 1 na lat 2 
junius 1 x lo § 
július 1 4 ses, Ute = 
auguszt. 1 = pali Oil i 
szeptember 1 N ML DAA 
október 1 a AH! 
november 1 = - ab 
deczember 1 N Sn 955 5 
Ennélfogva minden nap szerinti datum két- 
szeres jelöléssel: hónap szerinti és év szerinti 
napjelöléssel van adva. 
Ennél az átírásnál legnagyobb gondossággal 
mérlegeltem a tömegek távozásának, külö- 
nösen a legkorábbi távozásoknak adatait s a 
mi nem látszott valószinűnek, azt kisoroltam, 
ezen kisoroltak cwrsiv betűkkel vannak be- 
vezetve. — Ez a mérlegelés, ez a kritika 
mondhatom igen nehéz volt, mert egyáltalá- 
ban nem volt semmi más alap, a mi az üssze- 
hasonlítás támpontjául szolgálhatott volna, mint 
a mit maga ez az egy évi anyag adhatott, ez 
pedig majdnem olyam, mint száraz idöben az 
összefüggés nélküli futóhomok. 
ag 
7. Benennung der Regionen in jenem Sinne, 
wie dieselben von Herman Orro aufgestellt 
wurden, und den Höhentypen Ungarns auch 
am besten entsprechen 
Nach diesen den rein geographischen Ver- 
hältnissen gewidmeten Rubriken folgen die- 
jenigen, welche auf die Zugserscheinungen 
und deren gegenseitige Wirkung Bezug haben: 
8. Tag des Beginnes des Sammelns ; 
9. Tag des Massenwegzuges ; 
10. Die letzte Schwalbe ; 
11. Ankunft im Frühjahre ; 
12. Zeitdauer des Aufenthaltes in Tagen. 
Dieselbe gibt an a) wie lange sich die Rauch- 
schwalbe an der betreffenden Station, vom 
Ankunftstage bis zum Massenwegzuge ge- 
rechnet, aufhielt, und b) wie viel Tage zwi- 
schen der Ankunft und dem Verschwinden 
der letzten Schwalbe liegen. 
Um die zu weiteren Vergleichungen noth- 
wendigen Rechnungen zu erleichtern, schrieb 
ch in der Zusammenstellung neben die in 
kalendarischen Monaten gegebenen Daten 
überall die entsprechende Tageszahl vom An- 
fange des Jahres gezählt: es entspricht daher 
des 1. Jänner dem 1. Tage des Jahres, 
1. Feber ISLAS ő 
1. Márz Sa OOS hé 5 
April sie tO et yy 
„ L. Mai cafe a ; 
SERIE uni n RESORT a 3 n 
E gu AKSZ 
, 1. August sole. 
1. September „ 24H . = n 
„ 1. Oktober IZ TAN 
„ 1.November , 305° = 2 
si Dezember, 839. , 5 
Es ist daher jedes Datum zweifach be- 
zeichnet: nach Tag und Monat und durch 
den Tag des Jahres. 
Während dieser Überschreibung führte ich 
mit sorgfältigster Erwägung auch die Elimi- 
nirung jener Daten 
besonders des 
aus, welche 
sprachen ; 
des Massenwegzuges, 
frühesten Massenwegzuges 
der Wahrscheinlichkeit wider- 
dieselben sind cursiv gedruckt. 
Diese Erwägung und Kritik war unge- 
mein schwierig, indem ich weiter absolut 
keinen Stützpunkt hatte, als eben nur dieses 
einem Jahre entstammenden Materiale, dabei 
war dasselbe ebenso locker und unzusammen- 
hängend, wie Flugsand in regenloser Zeit. 
