Ezért igen gyakran megtörtént, hogy a 
munka elöhaladottsäga daczära is, koronként 
vissza-vissza kellett ternem mär bejegyzett 
egyes adatok újabb megbiräläsära, ki- vagy 
besorolási correctidjara, hogy bar némi 6ssz- 
hangot hozzak létre. A mi megint magäval 
hozta azt is, hogy mar üsszefoglalva feldol- 
gozott részekbe is at kellett vinni a javitäst, 
a mi megint új számításokat s ezzel együtt 
sok, igen kényes munkát vont maga után. 
A gondos birálgatásra annyival nagyobb 
szükségem volt, mert a megfigyelések nem 
ugyanazon vonatkozásokban voltak végre- 
hajtva. Névszerint szólva az erdőhatóságok 
és megfigyelők, — kis kivétellel, — mind a 
füsti fecske legutolsó előfordulását ügyelték 
meg s jelentették be, míg a gyülekezést és 
tömegelvonulást teljesen figyelmen kívül 
hagyták. Az igaz, hogy ezeknek a száma 
az összes jelentéseknek átlag csak egy hetedét 
teszik ki, de éppen ezen jelentésekből kerül- 
hettek volna azon adatok, melyek a csak 
kezdő megfigyelőktől 
ellenőrzéséhez igen 
nyujthattak volna. 
Minden egyes földrajzi négyszöget külön 
származó többi adat 
biztos támaszpontokat 
dolgoztam fel s az eredményt — a formulákat 
— külön táblázatba foglalva adom. 
E formulák täbläzatainak homlokán, czimül 
a négyszög megnevezése (zóna és keleti 
hosszúság) áll. Azután az első sorban az 
állomások magassági átlaga van adva méte- 
rekben. Ezt követi a fecskék gyülekezésének 
átlagszáma. A táblázat többi része következő 
I. Elvonulás. II. Érkezés 
és távozás egybevetése. 
két főrészből áll: 
Ezek a részek megint alszakaszokra s ezek 
keretében pontokra oszlanak; u. m. 
I. Elvonulás : 
a) Tömeges elvonulás. 
Legkorábbi, 
Legkésőbbi, 
Ingadozás napokban kifejezve, vagyis a 
legkorábbi és legkésőbbi elvonulás kö- 
zött való különbözet. 
Átlagszám. 
b) Egess elvonulás, 
vagyis tömegek és utolsók elvonulásának 
formulája; ugyanazon pontokkal, mint az 
a) alatt. 
Deshalb geschah es sehr oft, dass ich trotz 
dem fortgeschrittenen Stadium der Arbeit von 
Zeit zu Zeit zurückkehren musste, um ein- 
zelne Daten von Neuem der Kritik bezüglich 
Acceptirens oder Eliminirens zu unterziehen, 
um doch wenigstens einigermassen Einheit- 
lichkeit in dieselben zu bringen. Dadurch 
mussten nun diese Correcturen in die schon 
beendigten grösseren Gruppen eingeführt wer- 
den, was wiederum neue, Rechnungen und 
sehr viele heikliche Arbeiten nach sich zog. 
Diese sorgfältige Kritik war umsomehr 
nothwendig, weil die Beobachtungen nicht 
einheitlich durchgeführt worden waren. Die 
ständigen Beobachter und die Forstbehörden 
beobachteten nämlich — mit wenigen Aus- 
nahmen — nur die letzte Schwalbe und liessen 
das Sammeln und den Massenwegzug gänz- 
lich ausser Achtung. Es ist ja richtig, dass 
diese nur den siebenten Theil des ganzen 
Materiales bilden, doch wären eben diese Be- 
obachtungen am besten dazu geeignet ge- 
wesen, sichere Stützpunkte zur Correctur der 
übrigen, von Anfangsbeobachtern stammenden 
Daten zu liefern. 
Jedes geographische Quadrat wurde sepa- 
rat bearbeitet und gebe ich das Resultat — 
die Formel — in einer besonderen Tabelle. 
In dieser Tabelle ist oben als Titel die 
Benennung des Quadrates (Zone und östliche 
Länge). Dann in der ersten Reihe ist die 
mittlere Höhenlage der Stationen in Metern. 
Darauf folgt die mittlere Zeit des Sammelns 
der Schwalben. Die Tabelle selbst besteht 
aus folgenden zwei Haupttheilen: I. Wegzug ; 
Il. Vergleichung der Ankunft und des Weg- 
zuges. Diese gliedern sich wieder in Unter- 
abtheilungen und innerhalb diesen in Punkte, 
u. ZW.: 
I. Wegzug. 
a) Massenwegsug : 
Friihester, 
Spätester, 
Schwankung in Tagen, d. i. Differenz zwi- 
schen dem frühesten und spätesten Weg- 
zuge. 
Mittel. 
b) Ganser Wegzug, 
d. h. die Formel des Wegzuges der Mas- 
sen und Letzten mit denselben Punkten 
wie da). 
