10 
Az anyag zonäk szerint s ezeknek meg- 
felelö föczimek alatt van beosztva; ezek 
között első a XLIX. zóna, mely az északi 
szélesség 40°-t6] 49" 30 -ig terjed; ezt követi 
a XL.VIlla zóna, mely a 48° 301— a 49° 
között levő szalagot foglalja magában, s így 
tovább a XLVIII, XLVII a), XLVII. sat. zónák, 
mindenik zóna 30 percz terjedelemmel. 
Minden zöna-czim a keleti hosszúsági fokok 
szerint alczímekre oszlik, s magában foglalja 
azon adatokat, melyek az illető zónában két 
szomszédos keleti hosszúsági fok által hatá- 
rolt négyszögről földrajzi négyszög — 
kerültek. 
Rovatok: 
1. Megfigyelési hely, mely előtt a sorszám, 
utána pedig a régiót jelző római szám 
(Lásd a 11. lapon: Rövidítések magyará- 
zatát a rovatozott táblákhoz.) áll. 
2. Földrajzi meghatározás. Északi szélesség, 
keleti hosszúság fokokban és perczekben; 
(a másodperczek mellőztettek). 
3. Magasság méterekben. 
4. Gyülekezés ; a fecske gyülekezésének kez- 
dete. 
5. Tümegelvonuläsänak napja. 
6. Utolsó látható volt: az utolsó fecske mutat- 
kozasänak napja. 
7. Érkezés napja. Ez ott, a hol másra utaló 
megjegyzés nincs, Gaar Gasrox-nak „Ada- 
lékok a madárvonulás kutatásához" sat. 
czimü nagy fecskevonulási munkájából 
van átvéve. 
8. Tartózkodási idő napokban ezimü rovatban 
fel van tűntetve, hogy a füsti fecske tavaszi 
megérkezésétől a tömeg elvonulásáig s 
illetőleg az utolsónak eltűnéséig hány na- 
pot tartózkodott az illető megfigyelőhely 
határában. 
A megfigyelőpontok, a szövegben, vagy 
formulákban minden hivatkozás alkalmával, 
az utánnézés és felkeresés megkönnyítése 
végett, saját folyószámaikkal vannak említve. 
Végül kedves kötelességet teliesitek, a 
midőn hálás köszönetemet fejezem ki Gyulai 
Gas, Gaston úrnak, ki becses tanácsaival és 
szakszerű útbaigazításaival a legelőzékenyebb 
Das Materiale ist nach Zonen gruppirt 
und unter den entsprechenden Haupttiteln 
eingetheilt; die erste dieser ist die Zone 
XLIX, welche von 49° bis 49°30’ n. B. reicht; 
dieser folgt die Zone XLVIIIe von 48°30’— 
bis 49° n. B., u. s. w., dann die Zonen XLVIL, 
ALVIle, XLVII etc. jede mit einer Breite von 
30 Minuten. 
Jede Zone theilt sich nach den Längen- 
graden in Unterabtheilungen, deren jede die- 
jenigen Daten umfasst, welche in der be- 
treffenden Zone in dem von zwei benachbar- 
ten Liingengraden gebildeten Quadrate — 
geographisches Quadrat — enthalten sind. 
Rubriken : 
1. Beobachtungsstation, voran mit laufender 
Nummer; die fetten, römischen Ziffern 
(S. auf der Seite 11: Die Erklärung der 
Abreviationen zu den rubrizirten Tabellen.) 
deuten die Region, in welche die Station 
gehört, an 
2. Geographische Lage in Grad und Minute 
der nördlichen Breite und östlichen Länge 
angegeben (Sekunden unberücksichtigt); 
3. Höhe in Metern ; 
4. Sammeln ; 
Schwalben ; 
5. Tag des Massenwegzuges ; 
6. Letzte Schwalbe; Tag des Verschwindens 
der letzten Schwalbe 
7. Ankunftstag. Dieser ist, wenn weiter keine 
Berufung ist, der grossen Schwalbenbear- 
beitung von Gaar Gastox’s „Beiträge zur 
Erforschung des Vogelzuges* ete. ent- 
nommen. 
S. In der Zeitdauer des Aufenthaltes ist an- 
gegeben, wie viel Tage lang sich die Rauch- 
schwalbe vom Ankunftstage beginnend bis 
zum Massenwegzuge, resp. bis zum ‚Ver- 
schwinden der Letzten der Station 
aufhielt. 
Die Beobachtungsstationen werden im Texte, 
oder in den Formeln bei jeder Berufung, zum 
Zwecke leichterer Nachschlagung und Auf- 
findung, mit der laufenden Nummer angeführt. 
Beginn des Sammelns der 
al 
Zum Schlusse habe ich nun noch die an- 
genehme Pflicht zu erfüllen, Herrn Gasrox 
v. Gaau de Gyula meinen herzlichsten Dank 
auszusprechen für die werthen Rathschläge 
