999 
szögenkent 3 és 50 nap között valtakozik, 
nagyobbära azonban 29 és 42 nap között 
mozog. Legkisebb ingadozást — 3 nap — 
mutat a XLV. zóna 32—33. k. h. között 
fekvö negyszög, mig a legnagyobb — 50 nap 
— a XLVII. zóna 34—35 k. h. fokok közötti 
négyszügre esik. 
Tartózkodási szélsőségek. 
A legkorábbi érkezéstől az utolsó tömeg- 
elvonulásig terjedő tartózkodási napok száma 
földrajzi negyszögenkent nagyon változó. A 
XLVII. zona 42—43. k. h. fokai közé eső 
négyszögen találjuk fecskéinknek legrövidebb 
időre — 146 nap — terjedő tartózkodási ese- 
tét, mig a XLVI. zóna 36—37. k. h. fokok 
közt levő négyszögen leghosszabb — 208 nap 
— tartózkodási adattal találkozunk. 
Ez 62 napi különbséget tesz. Specziálisan 
szólva a Maramarosmegyében fekvő Körös- 
mező zord vidékén, melynek magassága átlag- 
ban 1104 méter, két hónappal rövidebb ideig 
tartózkodik, mint a Nagy-Alföldön fekvő Baja 
vidékén, melynek tengerszín feletti magassága 
átlag 99 méter. Általánosan pedig nyomósan 
mutatja, hogy a magassági viszonyok kapcso- 
latosan a földrajzi szélességi fekvésekkel mily 
erős befolyást gyakorolnak a vonulásra. 
Ha pedig ezzel szemben arra tekintünk, 
hogy 608. Ságujfaluban (XLVIII. zóna 37—38. 
k. h. négyszögben) — 318°3 m. átlagmagasság 
mellett — a legutolsó fecske nov. 4-ikén volt 
látható, azt látjuk beigazolva, hogy az elkésett 
utolsók csak akkor vonulnak el, mikor eléggé 
megerősödtek, ha ugyan elvonulnak s nem 
elpusztulnak, 
Tömegek elvonulásának átlagai. 
Reszint az átnézet szemlélhetőbb volta, 
részint a Gaar Gaston tavaszi vonulási munká- 
lata eredményeivel leendő összehasonlíthatás 
czéljäbél összeállítottam Magyarországnak a 
fecske tömegvonulását földrajzi négyszögen- 
ként átlagszámokban feltüntető térképét. (Lásd 
II. térkép.) 
E térképen minden illető földrajzi négy- 
szögbe be van írva 1) a tömeg elvonulásának 
átlagszáma nagyobb és vastagabb betűkkel, 
mely — ha elégtelen adatokon alapszik — 
bewegt sich in den einzelnen Quadraten zwi- 
schen 3 und 50, vorwiegend jedoch zwischen 
29 und 42 Tagen. Die kleinste Schwankung 
— 3 Tage — zeigt das Quadrat 32—33° 
ö. L der XLY. Zone, während die grösste 
— 50 Tage — in das Quadrat 34— 39° è. L. 
der XLVII. Zone fällt. 
Extreme der Zeitdauer des Aufenthaltes. 
Die Anzahl der Tage des Aufenthaltes 
von der frühesten Ankunft bis zu den spä- 
testen Massenwegzügen ist in den geographi- 
schen Quadraten sehr verschieden. Die kür- 
zeste Zeitdauer des Aufenthaltes, welche 146 
Tage beträgt, ist in dem 42—43° 6. L. Quadrate 
der XLVII. Zone zu finden, die längste — 
208 Tage betragende — Zeitdauer des Auf- 
enthaltes fällt in das 36— 37°. Quadrate der 
XLVI. Zone. 
Das ergibt eine Schwankung von 62 Ta- 
gen. Mit anderen Worten, halten sich die 
Schwalben in der rauhen Gegend von Körös- 
mezò, dessen mittlere Höhe 1104 Meter be- 
trägt, zwei Monate weniger auf, als in der 
Gegend von Baja, welche im Tieflande liegt 
und eine mittlere Höhe von 99 Metern 
aufweist. Es wird dadurch sehr kräftig her- 
vorgehoben, welch grossen Einfluss die 
Höhenlage in Verbindung mit der geographi- 
schen Lage auf den Zug ausübt. 
Nimmt man dagegen in Betracht, dass die 
letzte Schwalbe 608. Sagujfalu — im 37— 88° 
ö. L. Quadrat der XLVII Zone mit einer 
mittleren Höhe von 3183 Metern — am 4. 
November verliess, so sehen wir es als erwie- 
sen, dass uns die letzten verspäteten Exem- 
plare nur dann verlassen — falls dieselben 
nicht zugrunde gehen — wenn sie schon genü- 
gend gekräftigt sind. 
Mittel der Massenwegzüge. 
Zur leichteren Übersicht und um die Ver- 
gleichung mit den Resultaten der Frühjahrs- 
zugsbearbeitung v. Gas Gaston’s zu ermög- 
lichen, führte ich auch die Karte des Mas- 
senwegzuges der Rauchschwalbe aus Ungarn 
auf Grund der Mittel der geographischen 
Quadrate aus (II. Karte). 
In dieser Karte wurde in jedes geographi- 
sche Quadrat 1) in grösserem und fetterem 
| Drucke das Mittel des Massenwegzuges — in 
Klammern, wenn die Datenanzahl ungenügend 
